24.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 45/1415 KOMISIJA IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTI
PP 02 — NODAĻA EIROPAS STRATĒĢISKĀS INVESTĪCIJAS (turpinājums) PP 02 21
(turpinājums)
PP 02 21 05
(turpinājums) Pēc viena Covid-19 pandēmijas gada, ņemot vērā tās sociālekonomiskās sekas papildus postošajai dzīvību zaudēšanai, pandēmija cita starpā ir nopietni ietekmējusi darba tirgu, veicinot pāreju uz attālinātāku darba kultūru.
Ja tiks saglabāti atsevišķi tāldarba aspekti gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tas varētu izraisīt tendenci, ka ievērojams skaits cilvēku un ģimeņu apsvērs iespēju apmesties lauku apvidos, lai baudītu labāku gaisa kvalitāti, ciešāku saikni ar dabu un mierīgāku un mazāk trokšņainu vidi.
Tas, vai viņi to darīs, var būt ļoti atkarīgs no tā, vai viņiem būs garantēta mobilitāte, kas nav obligāti atkarīga no privātās automašīnas izmantošanas, lai nokļūtu pilsētā, kad tas nepieciešams darbam, un lai apmierinātu ikdienas dzīves vajadzības reģionā.
Šajā nolūkā, ņemot vērā arī jau pastāvošās to iedzīvotāju vajadzības, kuri pašlaik dzīvo lauku apvidos, lai viņi varētu turpināt savu pašreizējo saimniecisko darbību, vienlaikus samazinot oglekļa dioksīda pēdu, ir jārod turpmāki ilgtspējīgi risinājumi lauku apvidu līmenī, izmantojot un turpinot attīstīt viedas un kopīgas mobilitātes iespējas.
Šādi risinājumi arī varētu būt ļoti noderīgi, ņemot vērā arvien pieaugošo pieprasījumu pēc lauku ekotūrisma, kura dabīga sastāvdaļa ir ilgtspējīgāko ceļošanas veidu izmantošana, lai sasniegtu galamērķi un pārvietotos reģionā.
Ņemot vērā visu minēto, no sabiedriskās politikas viedokļa ir svarīgi apzināties pašreizējo scenāriju un tā piedāvāto iespēju gan mazināt, gan pat pavērst pretējā virzienā pašreizējo lauku iedzīvotāju aizplūšanas tendenci, kas ir saasinājusi teritoriālo nelīdzsvarotību starp pilsētu mezgliem un attāliem reģioniem, un vienlaikus nodrošināt, ka arī lauku transports, kas mūsdienās ir lielā mērā atkarīgs no fosilā kurināmā, palīdz laikus samazināt emisijas, kā paredzēts Eiropas Klimata aktā.
Šajā sakarībā ir svarīgi uzsvērt, ka transports rada ceturto daļu no kopējā emisiju apjoma un ir patiešām galvenā nozare, kas pēdējo desmitgažu laikā nav spējusi samazināt emisijas, tāpēc projektam katrā no tās komponentiem ir ļoti svarīga nozīme, jo īpaši veicinot kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem.
Joprojām saglabājot vajadzību īstenot strukturālus mērķus un ar tiem saistītas konkrētas iniciatīvas, kas ierosinātas sākotnējā priekšlikumā (t. i., lielāka pieejamība un savienojamība ar sabiedrisko transportu un svārstsatiksmes līnijām, kā arī koordinēti sadarbības risinājumi, lai kalnu reģionos ar izkliedētiem ciematiem palielinātu braucienu biežumu), un jo īpaši veicināt iespējas, ko digitalizācija un mērķorientēta digitālā pāreja piedāvā braucieniem "no durvīm līdz durvīm" un ilgtspējīgai un viedai mobilitātei, piemēram, attiecībā uz kopīgu e-velosipēdu vai automobiļu koplietošanu arī lauku līmenī, pēdējo var sekmēt arī ar dažiem radošiem un vienkāršiem risinājumiem, piemēram, plašāk izmantojot iniciatīvas LEADER atbalstītos "Mitfahrerbänke" (soliņus, kur var gaidīt automobiļu koplietošanas iespējas).
Tie ir vienkārši soliņi, kas ciematos paredzēti un stratēģiski izvietoti tā, lai atvieglotu pasažieru iekāpšanu un līdzbraukšanu maršrutos, ko reti nodrošina sabiedriskais transports, šādi piedāvājot gan strukturālus, gan precīzus mobilitātes risinājumus (piemēram, saistībā ar ekotūrismu) un tādējādi veicinot vienotu mobilitātes kultūru un aizsargājot vidi.
Visbeidzot, papildus idejām par iespējamiem konkrētiem papildinājumiem ir svarīgi nodrošināt šā izmēģinājuma projekta nepārtrauktību, jo ES ilgtspējīgas mobilitātes politikas process lauku apvidos joprojām ir agrīnā attīstības posmā.
Tāpēc izmēģinājuma projektā galvenā uzmanība tiks pievērsta mobilitātes vajadzību savstarpējai savienošanai ar jau uzsāktiem projektiem, piemēram, viedajiem ciematiem, SMARTA un citiem, un īpaša uzmanība tiks pievērsta lauku un attālo reģionu atveseļošanas potenciālam laikposmā pēc Covid-19.
Kā minēts iepriekš, būtu jāturpina pētīt, kā vislabāk organizēt un attīstīt lauku apvidus ar to mobilitātes risinājumiem, lai nodrošinātu netraucētus un iespējami ilgtspējīgākos savienojumus ar tuvākajām pilsētu aglomerācijām, kā arī ar blakus esošajiem ciematiem.
Šajā ziņā, pamatojoties uz ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu veiksmes stāstu pilsētvidē, varētu apsvērt iespēju izveidot lauku teritoriju ekvivalentu integrējošiem ilgtspējīgas lauku mobilitātes plāniem.