24.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 45/1395 KOMISIJA IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTI
PP 01 — NODAĻA PĒTNIECĪBA UN INOVĀCIJA (turpinājums) PP 01 22
(turpinājums)
PP 01 22 01
(turpinājums) Piezīmes Šī izmēģinājuma projekta vispārējais mērķis ir izveidot pirmo Savienības publisko datubāzi, kas ietver cilvēka bioloģijā bāzētus modeļus un bezdzīvnieku metodes un nodrošina atklātu piekļuvi zinātnieku aprindām, tostarp projektu vērtētājiem un ētikas izvērtēšanas komitejām.
Katru gadu pētījumu un testēšanas procesos tiek izmantoti gandrīz 10 miljoni dzīvnieku visā Savienībā un aptuveni 200 miljoni dzīvnieku visā pasaulē.
Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra - Eiropas Savienības References laboratorija dzīvnieku testēšanas alternatīvām (DG JRC EURL ECVAM) 2017. gadā sāka veikt vairākus pētījumus, lai izvērtētu, kā jau pieejamās un vēl topošās bezdzīvnieku metodes (BDM) tiek izmantotas pētniecībai šādās septiņās slimību jomās: 1) elpceļu slimības, 2) krūts vēzis, 3) imūnonkoloģija, 4) progresīvu ārstniecības preparātu imūngenicitāte, 5) neirodeģeneratīvas saslimšanas, 6) sirds un asinsvadu slimības un 7) autoimūnās saslimšanas.
Pirmie divi pētījumi (par elpceļu slimībām un krūts vēzi) tika publicēti 2020. gadā, un pārējie tika sagaidīts, ka tiks publicēti 2021. gadā.
Šajā darbā ir ieguldītas iespaidīgas pūles, un tomēr tas drīz vien var kļūt novecojis, jo zināšanas strauji aug, turpretim attiecīgo zināšanu derīguma un lietošanas ilgums sarūk.
Tāpēc ar šo izmēģinājuma projektu ir iecerēts izstrādāt mākslīgā intelekta automatizētu datubāzi, kurā ir apkopotas un strukturētas BDM, ko izmantot biomedicīniskos pētījumos.
BDM ir ar cilvēka šūnu un inženieriski iegūtu audu izmantošanu saistītas in vitro metodes vai ar datorizētu modelēšanu un simulāciju īstenojami in silico paņēmieni.
Plašā un daudzveidīgā publicētās literatūras klāsta analīzei izmantojot mākslīgo intelektu, var veidot un uzturēt vismodernāko un progresīvāko zināšanu avotu, kurā vienkopus pieejamas biomedicīniskos pētījumos izmantojamas BDM.
Turklāt ar mākslīgā intelekta pieeju varēs ilgtspējīgi izstrādāt un īstenot platformu, ko viegli var uzturēt trešā persona un ko ar attiecīgo aprindu atbalstu var veidot vēl detalizētāku.
Sagaidāms, ka izpratne un informācijas apmaiņa par biomedicīniskos pētījumos sekmīgi izmantotām BDM rosinās zinātnieku aprindas pāriet uz cilvēka bioloģijā bāzētu metodiku, atvieglos šādu pāreju un, iespējams, to paātrinās.
Faktiski cilvēka bioloģijā bāzētus modeļus un metodes ir ārkārtīgi svarīgi izmantot, lai uzlabotos biomedicīnisko pētījumu aktualitāte, lai lielāka būtu iespējamība, ka rezultāti nonāk līdz pacientiem, un lai ātrāk notiktu pētījumu rezultātu pārņemšana klīniskajā un sabiedrības veselības aizsardzības praksē.
Mākslīgā intelekta izmantošana ir ļoti svarīga, jo ļauj automatizēt un izmaksu ziņā efektīvi izgūt milzīgu datu apjomu, kas būs vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka zināšanas ir pastāvīgi atjauninātas un aktuālas.
Praksē jau ir pierādījies, ka mākslīgo intelektu ir vērts izmantot — pierādījumos balstītu zinātnes atziņu automatizēšanai to bieži izmanto Savienības iestādes, piemēram, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA).
Mērķi Šī izmēģinājuma projekta galarezultātā būs izstrādāta pirmā Savienības publiskā datubāze, kas ietvers cilvēka bioloģijā bāzētas BDM biomedicīniskiem pētījumiem.
Tas būs panākts, īstenojot šādus mērķus: — apvienot rezultātus, ko septiņos pētījumos patlaban ir ieguvusi Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (DG JRC) Eiropas Savienības References laboratorija dzīvnieku testēšanas alternatīvām (EURL ECVAM), un izveidot sākotnējo datubāzi; — izmantot šos rezultātus, lai būtu iespējams apmācīt mākslīgā intelekta darbinātu algoritmu, kas pēcāk aizpildīs datubāzi un nodrošinās tās pastāvīgu atjaunināšanu; — izstrādāt vēl arī citas integrācijas datubāzes paplašināšanai, lai tajā iekļautu citām cilvēka slimībām paredzētas BDM; — izstrādāt lietotājdraudzīgu tīmekļa saskarni, kas atvieglo satura publisku pārmeklēšanu un ļauj atlasīt BDM pēc konkrētām cilvēka slimībām;