L 45/1458
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 2 24
KOMISIJA BANDOMIEJI PROJEKTAI
PP 07 — SKYRIUS INVESTAVIMAS Į ŽMONES, SOCIALINĖ SANGLAUDA IR VERTYBĖS (tęsinys) PP 07 21
(tęsinys)
PP 07 21 04
(tęsinys) Paaiškinimai
Šis asignavimas skirtas per bandomąjį projektą neįvykdytiems ankstesnių metų įsipareigojimams padengti.
Pasauliniu mastu surinkti akademiniai įrodymai liudija, kad vienišumas, pagalbos tinklų nebuvimas ar bendravimo įgūdžių neturėjimas daro poveikį (fizinei ir psichikos) sveikatai bei turi socialinių pasekmių individo lygmeniu, be to, ekonominis poveikis daromas žmogaus pajėgumui dirbti ir visuomenės tarpusavio ryšiams.
Vienišumas turi daug simptomų (pvz., depresija) – ši problema kai kada sprendžiama skiriant medicininį gydymą, – tačiau esminės problemos priežastys lieka neišspręstos.
Vienišumo poveikiui stambiu planu atsiskleidus per COVID-19 krizę, neliko abejonių, kad izoliacija neigiamai veikia socialinę sanglaudą ir psichikos sveikatą.
Vienišumo ir COVID-19 poveikis svariai atsilieps Europos demografijai – tai paveiks ne tik sveikatą ir socialinius tarpusavio ryšius, bet ir produktyvumą bei, savo ruožtu, ekonomiką.
Skubančiame ir besikeičiančiame pasaulyje, kuriame pirmenybė neretai teikiama virtualiam bendravimui, o ne fiziniam kontaktui, ypač izoliavimo, saviizoliacijos ar karantino metu, kurio visuomenė senėja ir yra kultūriškai įvairialypė, o darbuotojų įgūdžiams taikomi sudėtingi reikalavimai, vis daugiau žmonių jaučiasi palikti nuošaly.
Visuomenės individualizmui virstant izoliacija, vis daugiau žmonių jaučiasi vieniši.
Kai kuriose šalyse, kuriose iki prasidedant COVID-19 krizei buvo atlikti vienišumo tyrimai, apie 80 proc. gyventojų teigia, kad jie kartais jaučiasi vieniši, o pastovi jų dalis, sudaranti 10–13 proc., tokiais jaučiasi nuolat.
Didelį poveikį patiria ne tik vyresnio amžiaus asmenys – jį ypač jaučia jaunieji visuomenės atstovai kurių atveju didžiausi rodikliai fiksuojami tarp ankstyvosios paauglystės sulaukusių jaunuolių.
Šiuo metu atlikta keletas tyrimų, kuriuose naudojami skirtingi kriterijai, įvairios amžiaus grupės ir apibrėžtys.
Sąjungos lygmeniu buvo įgyvendintos kelios nedidelio masto iniciatyvos: — politikos apžvalga „Vienišumas – nevienodai pasidalijama našta Europoje“, kurioje pateikiami duomenys šia tema. — projekto „VulnerABLE“ tikslas – ugdyti supratimą, kaip geriausia gerinti pažeidžiamoje padėtyje esančių ir izoliuotai gyvenančių asmenų sveikatą, nustatyti ir rekomenduoti faktais pagrįstas politikos strategijas, didinti informuotumą ir remti pajėgumų stiprinimą valstybėse narėse. — 2019 m. rugsėjo mėn.
Vokietijoje vyko kelių valstybių narių tarpusavio vertinimas, kuriame dėmesys skirtas kovos su vyresnio amžiaus žmonių socialine izoliacija, vienišumu ir socialine atskirtimi projektams, priemonėms ir strategijoms. — Europos gyvenimo kokybės tyrimas, kuriame pateikiami duomenys apie vienišumą ir, be kita ko, būsima ataskaita „Gyvenimas, darbas ir COVID-19“.
Nors šios iniciatyvos pateikia skirtingą ir dalinę vienišumo perspektyvą, akivaizdu, kad reikia parengti išsamią studiją naudojant palyginamuosius duomenis, kad būtų sudarytas išsamesnis vaizdas ir būtų galima numatyti veiksmingas ir tvarias sprendimo priemones įtraukiant suinteresuotuosius subjektus.
Tokiu būdu studija suteiktų naujos papildomos vertės ir būtų išvengta dubliavimosi.
Su vienišumu ir ilgalaikiu jo poveikiu socialinei atskirčiai ir psichikos sveikatos problemoms susiduriama kiekvienoje amžiaus ir lyties grupėje; daugumoje šalių dėl vienišumo labiau kenčia vyrai, tiesa, turimi duomenys yra negausūs.
Panašu, kad Rytų ir Vakarų bei Šiaurės ir Pietų skirtis taip pat atspindi lyčių skirtumus: Rytuose daugiau moterų teigia esančios vienišos, o Vakaruose, kaip matyti, dėl vienišumo kenčia daugiau vyrų.