2022 2 24
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
LT
L 45/1457 KOMISIJA BANDOMIEJI PROJEKTAI
PP 07 — SKYRIUS INVESTAVIMAS Į ŽMONES, SOCIALINĖ SANGLAUDA IR VERTYBĖS (tęsinys) PP 07 21
(tęsinys)
PP 07 21 02
(tęsinys) Tyrimai patvirtina, kad „Twitter“, „YouTube“, „Facebook“ ir kiti įtakingi socialiniai tinklai labai stiprina tarptautinį dezinformacijos tinklą (Smith ir Graham, 2019).
Šie veikėjai, pasinaudodami baime ir chaosu, skleisdami melagingas naujienas bei neteisingai aiškindami duomenis, yra kaip niekad stiprūs (Fernández-Luque ir Bau, 2015).
Vis dėlto socialiniai tinklai – tai ne tik naujos dezinformacijos skleidimo priemonės, bet ir puikus kovos su ja ginklas.
Naujausių tyrimų duomenys patvirtina, koks svarbus yra naratyvų vaidmuo formuluojant faktus ir informaciją rinkinyje, kuris galėtų būti lengvai platinamas visuomenėje, ir kaip naratyvų nagrinėjimas gali iš esmės padėti geriau suprasti, kaip idėjos sklinda socialiniuose tinkluose ir kodėl kai kurios idėjos yra paveikesnės nei kitos.
Šios metodikos naudojimas siekiant suprasti informacijos srautą COVID-19 protrūkio metu galėtų būti nepaprastai svarbus ieškant kitokio būdo informuoti visuomenę ir užkirsti kelią dezinformacijai bei klaidingai informacijai.
Įgyvendinant bandomąjį projektą bus sukurta Europos naratyvo sklaidos observatorija, kuri stebės ir analizuos, kaip kuriami ir skleidžiami nauji naratyvai Europos viešajame diskurse, perpras emocines vertybes, kuriomis grindžiami sėkmingi naratyvai, nustatys šaltinius ir pagrindinius veikėjus, aktyviai dalyvaujančius skleidžiant šiuos naratyvus, ir parengs rekomendacijas dėl veiksmingos komunikacijos bei politikos.
Observatorija, remdamasi „Re-Imagine Europa“ ir Varšuvos universiteto Sisteminės rizikos tyrimų centro darbo rezultatais, gautais rengiant Komisijos finansuojamą projektą – tyrimą „Mechanizmai, kuriais formuojama socialinė žiniasklaida, ir jų poveikis visuomenei“ (angl. Mechanisms that Shape Social Media and their Impact on Society), nustatytų dominuojančius naratyvus, derindama natūraliosios kalbos apdorojimą ir labiau tradicinius kokybinės naratologijos metodus.
Naudodama pažangius algoritmus ir analizuodama kokybiniu požiūriu reprezentatyviausius pavyzdžius, ji nustatytų dominuojančius naratyvo modelius ir atsakytų į šiuos klausimus: „kaip dabartinė krizė veikia dominuojančius modelius, metaforas ir naratyvus, formuojančius mūsų tapatybės ir bendruomenės suvokimą?“, „Ar Europos vertybėms kyla grėsmė vis labiau poliarizuotoje informacijos ekosistemoje, kuri vis dažniau naudojama kaip ginklas?“, „Kaip išorės veikėjai manipuliuoja Europos viešuoju diskursu, kad pasėtų nesantaiką ir suskaidytų visuomenę?“, „Kokios vertybės ir kokie naratyvai mus vienija, o kokie skiria?“ ir „Kaip mūsų skirtingos vertybių sistemos ir patirtys formuoja Europos tapatybės raidą?“
Ludwig Wittgenstein yra pasakęs, kad pasaulis, kurį matome, apibrėžiamas mūsų pasirinktais žodžiais, kurie suteikia jam prasmę.
Taigi pasaulis yra toks, kokį mes jį sukuriame.
Observatorija koordinuotų veiklą su esamais Europos projektais ir infrastruktūra, įskaitant Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatoriją (EDMO) ir „SoBigData++“, siekiant užtikrinti, kad nebūtų dubliuojamos pastangos, ištekliai būtų skiriami siekiant remti tyrimų ir mokslinių tyrimų veiklą ir būtų naudojamasi turima infrastruktūra bei technine parama.
Projektu būtų remiami nacionalinio ir daugianacionalinio lygmens veiksmai, kuriais daugiausia dėmesio būtų skiriama dezinformacijos kampanijų, susijusių su COVID-19, nustatymui ir analizei.
Bandomojo projekto rezultatais galėtų pasinaudoti kiti Europos ir nacionaliniai projektai ir būtų užtikrinta, kad būtų keičiamasi geriausios praktikos pavyzdžiais bei rekomendacijomis dėl veiksmingos komunikacijos.
PP 07 21 04
Bandomasis projektas — Vienišumo tyrimas, ypatingą dėmesį skiriant psichikos sveikatai Duomenys (Diferencijuoti asignavimai) 2022 m. asignavimai Įsipareigojimai
p.m.
2021 m. asignavimai
Mokėjimai
350 000
Įsipareigojimai
1 000 000
2020 m. vykdymas
Mokėjimai
250 000
Įsipareigojimai
Mokėjimai