24.2.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 45/1415 KOMISSIO PILOTTIHANKKEET
LUKU PP 02 — EUROOPAN STRATEGISET INVESTOINNIT (jatkoa) PP 02 21
(jatkoa)
PP 02 21 05
(jatkoa) Covid-19-pandemia on jatkunut jo vuoden, ja sillä on ollut monenlaisia sosioekonomisia seurauksia sen lisäksi, että se on ollut tuhoisa ihmishengissä mitattuna.
Myös sen vaikutukset muihin työmarkkinoiden osa-alueisiin ovat käyneet ilmeisiksi, kun on siirrytty etätyökulttuuriin.
Jos etätyöskentelyä tietyiltä osin jatketaan niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla, tämä saattaa aiheuttaa sen, että huomattava määrä yksittäisiä ihmisiä ja perheitä harkitsee muuttoa maaseudulle voidakseen hyötyä puhtaammasta ilmasta, läheisemmästä luontoyhteydestä ja rauhallisemmasta ja vähemmän meluisasta ympäristöstä.
Se, tekevätkö he näin vai eivät, saattaa riippua paljolti siitä, taataanko heille liikennepalvelut, jotka eivät välttämättä edellytä henkilöauton käyttöä, jotta he voivat matkustaa kaupunkiin työn niin vaatiessa ja täyttää arkielämän tarpeet alueella.
Tämä yhdistettynä maaseudulla tällä hetkellä asuvalla väestöllä jo oleviin tarpeisiin, joiden mukaisesti he pystyisivät jatkamaan nykyistä taloudellista toimintaansa pienentäen samalla hiilijalanjälkeään, edellyttää maaseudulla uusia kestäviä ratkaisuja, joissa hyödynnetään ja kehitetään pidemmälle älykkäitä ja yhteiskäyttöön perustuvia liikkumisvaihtoehtoja.
Nämä saattaisivat olla erittäin hyödyllisiä myös vastattaessa maaseudun ekomatkailun koko ajan kasvavaan kysyntään, sillä yhtenä luontaisena osatekijänä tässä on hyödyntää kestävintä matkustusmuotoa saavuttaessa määränpäähän ja liikuttaessa alueella.
Kun tämä kaikki otetaan huomioon, julkisen toimintapolitiikan näkökulmasta on keskeisen tärkeää tiedostaa nykyinen skenaario ja sen tarjoama kaksitahoinen mahdollisuus paitsi lievittää nykyistä maaseudun joukkopakoa myös kääntää tämä suuntaus, joka on pahentanut alueiden välistä epätasapainoa kaupunkikeskusten ja syrjäisten alueiden välillä.
Samalla on varmistettava, että myös maaseutuliikenne, joka on nykyisin vahvasti riippuvaista fossiilisista polttoaineista, edistää omalta osaltaan eurooppalaisessa ilmastolaissa edellytettyjä hyvissä ajoin toteutettavia päästövähennystoimia.
Tältä osin on tärkeää korostaa, että liikenteen osuus kokonaispäästöistä on neljännes ja että se on itse asiassa merkittävin ala, jolla ei ole onnistuttu vähentämään päästöjä viime vuosikymmenten aikana, minkä vuoksi toimet kullakin hankkeen osa-alueella ovat välttämättömiä, varsinkin edistettäessä liikennemuotosiirtymää.
Samalla kun säilytetään tarve rakenteellisille tavoitteille ja niihin liittyville, alkuperäisessä ehdotuksessa esitetyille konkreettisille aloitteille (eli parannettu saatavuus ja yhteydet joukkoliikenne- ja työmatkareitteihin sekä koordinoidut yhteistyöpohjaiset ratkaisut kulkuyhteyksien tihentämiseksi vuoristoalueilla, joilla kylät sijaitsevat hajallaan, ja niin edelleen) ja erityisesti edistetään niitä mahdollisuuksia, joita digitalisaatio ja tavoiteltu digitaalinen siirtymä tarjoavat ovelta ovelle -matkoille sekä kestävälle ja älykkäälle liikkuvuudelle, esimerkiksi yhteiskäytössä olevien sähköpyörien tai kimppakyytien kannalta myös maaseudulla, viimeksi mainittua voidaan edistää myös eräillä yksinkertaisilla luovilla ratkaisuilla, kuten lisäämällä Leader-tukea saavien kimppakyytipenkkien (saksaksi Mitfahrerbänke) käyttöä.
Nämä yksinkertaiset penkit on suunniteltu ja sijoitettu strategisesti kyliin helpottamaan kyytiin ottamista ja kyydin saamista reiteillä, joilla joukkoliikenne on vähäistä, ja ne tarjoavat sekä rakenteelliseen että täsmäliikkuvuuteen liittyvän ratkaisun (esimerkiksi ekomatkailun yhteydessä) ja edistävät siten yhteiskäyttöön perustuvaa liikkumiskulttuuria ja samalla suojelevat ympäristöä.
Mahdollisia konkreettisia lisäyksiä koskevien ideoiden lisäksi on tärkeää taata tämän pilottihankkeen jatkuvuus, sillä maaseudun kestävää liikkuvuutta koskeva EU:n toimintapoliittinen prosessi on vielä varhaisessa kehitysvaiheessa.
Pilottihankkeessa keskitytään siten jatkossakin liikennemuotojen yhteenliittämistä koskeviin tarpeisiin jo meneillään olevissa hankkeissa, kuten ”älykkäät kylät”, ”SMARTA” ja muut, ja siinä painotetaan erityisesti maaseudun ja syrjäisten alueiden elpymispotentiaalia covid-19-pandemian jälkeisenä aikana.
Kuten on todettu, siinä olisi säilytettävä sen tavoite, jossa tarkastellaan sitä, miten voidaan parhaiten organisoida ja kehittää maaseutualueita ja niiden liikkumis­ ratkaisuja niin, että ne ovat saumattomasti ja mahdollisimman kestävästi yhteydessä lähimpiin taajamiin sekä naapurikyliin.
Tässä mielessä voitaisiin kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia kaupungeissa koskevan menestystarinan pohjalta harkita vastaavien integroitujen kestävän maaseutuliikenteen suunnitelmien käyttöönottoa maaseudulla.