24.2.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 45/1415 KOMISJON KATSEPROJEKTID
PEATÜKK PP 02 — EUROOPA STRATEEGILISED INVESTEERINGUD (jätkub) PP 02 21
(jätkub)
PP 02 21 05
(jätkub) Pärast aasta möödumist COVID-19 pandeemia puhkemisest koos kõigi selle sotsiaal-majanduslike tagajärgedega on see laastava inimelude kaotuse kõrval mõjutanud lisaks tööturu muudele aspektidele ka kaugtöö kultuuri, muutes selle levinumaks.
Kui kaugtöö mudeli teatavad aspektid säilitatakse nii avalikus kui ka erasektoris, võib see tuua kaasa märkimisväärse arvu üksikisikute ja perekondade soovi minna elama maapiirkondadesse, et saada kasu puhtamast õhust, tihedamast kokkupuutest loodusega ning vaiksemast ja vähem müra tekitavast keskkonnast.
See, kas nad seda teevad või mitte, võib vägagi oleneda sellest, kas neile saab tagada liikuvuse, mis ei sõltu tingimata isikliku auto kasutamisest, et nad saaksid vajaduse korral sõita linnapiirkondadesse nii tööalaselt ja kui ka igapäevaelu vajaduste rahuldamiseks.
See koos juba praegu maapiirkondades elavate inimeste vajadustega, et nad saaksid jätkata oma praegust majandustegevust samal ajal oma CO2-jalajälge vähendades, eeldab täiendavaid kestlikke lahendusi maapiirkondade tasandil, kasutades ja arendades edasi arukaid ja jagatud liikuvuse võimalusi.
Need võimalused võivad samuti osutuda äärmiselt kasulikuks, pidades silmas üha kasvavat nõudlust maapiirkondade ökoturismi järele, mille üks loomulik komponent on kõige säästvamat reisimisviisi kasutamine sihtkohta jõudmiseks ja piirkonna sees liikumiseks.
Seda kõike silmas pidades on avaliku poliitika seisukohast väga oluline olla teadlik praegusest stsenaariumist ja topeltvõimalusest, mida see pakub maapiirkondadest lahkumise praeguse suundumuse (mis on süvendanud territoriaalset tasakaalustamatust linnatranspordisõlmede ja äärealade vahel) leevendamiseks ja isegi tagasipöö­ ramiseks, tagades samal ajal selle, et ka maatransport, mis praegu sõltub suurel määral fossiilkütustest, annab oma panuse Euroopa kliimamäärusega nõutavasse heitkoguste õigeaegsesse vähendamisse.
Sellega seoses on oluline rõhutada, et transpordi arvele langeb veerand kõigist heitkogustest ja transport on tõepoolest peamine sektor, mis ei ole viimastel kümnenditel suutnud heitkoguseid vähendada, mis teeb katseprojekti kõigis selle komponentides ülioluliseks ja soodustab eelkõige üleminekut ühelt transpordiliigilt teisele.
Tunnistades jätkuvalt vajadust algses ettepanekus esitatud struktuuriliste eesmärkide ja nendega seotud konkreetsete algatuste järele (parem kättesaadavus ja ühenduvus ühistranspordi ja pendeltranspordigaiinidega ning koordineeritud koostöölahendused, et suurendada liikumissagedust muu hulgas hajutatud küladega mägipiirkondades) ning eelkõige edendades võimalusi, mida pakub digiteerimine ja digiüleminek uksest ukseni reisimiseks ning kestlikuks ja arukaks liikuvuseks, näiteks kasutades ühiseid e-jalgrattaid või koossõitu ka maapiirkondade tasandil, on viimast võimalik edendada ka loominguliste lahendustega, nagu LEADERi rahastatavad nn kaassõitjate pingid (Mitfahrerbänke).
Need on tõepoolest lihtsad pingid, mis on küladesse kavandatud ja strateegiliselt paigutatud, et hõlbustada liikumist ja sõitmist marsruutidel, kus ühistransport harva liigub, pakkudes nii struktuurseid kui ka täpseid liikuvuslahendusi (näiteks seoses ökoturismiga) ning edendades seega ühist liikuvuskultuuri ja kaitstes keskkonda.
Kokkuvõtteks võib öelda, et lisaks ideedele võimalike konkreetsete täienduste kohta on oluline tagada katseprojekti järjepidevus, kuna ELi poliitika, mis käsitleb säästvat liikuvust maapiirkondades, on alles varases arengujärgus.
Seetõttu keskendutakse katseprojektis jätkuvalt liikuvusvajaduste sidumisele juba käimasolevate projektidega, nagu arukad külad, „SMARTA“ jt ning keskendutakse eelkõige maapiirkondade ja äärepoolsete piirkondade taastumispotent­ siaalile COVID-19 järgsel perioodil.
Nagu märgitud, peaks projekti eesmärk olema jätkuvalt uurida, kuidas maapiirkondi ja nende liikuvuslahendusi kõige paremini korraldada ja arendada , et ühendada need tõrgeteta ja kestlikult lähimate linnastute ning naaberküladega.
Selles mõttes võiks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavade edulugu linnakeskkonnas arvesse võttes kaaluda samasuguse maapiirkonda sobiva integreeritud säästva maapiirkonna liikumiskeskkonna kavade loomist.