L 42/2
SL
Uradni list Evropske unije
23.2.2022
(7)
Podatki, ki sta jih zbrala Svetovna zdravstvena organizacija in Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni, kažejo, da je vztrajno zmanjšanje zračnega prometa posledica krize zaradi COVID-19.
Razpoložljivi podatki kažejo na povezavo med spreminjajočim se številom primerov in odzivi držav članic in tretjih držav na to spreminjajoče se število s sprejetjem ukrepov, ki vplivajo na potovanja z letalom in zmanjšujejo obseg zračnega prometa.
Taki ukrepi, ki jih je mogoče uvesti ali odpraviti v zelo kratkem času, prispevajo k negotovosti in negativno vplivajo na zaupanje potrošnikov in njihove navade v zvezi z rezervacijami.
To kaže, da je vztrajno zmanjšanje zračnega prometa posledica krize zaradi COVID-19.
(8)
Čeprav je bilo po podatkih Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni z dne 30. septembra 2021 polno cepljenega 61,1 % vseh prebivalcev v EGP, podatki s spletnega mesta Svetovne zdravstvene organizacije kažejo, da je stopnja precepljenosti v številnih državah še vedno nizka.
Poleg tega še vedno obstaja negotovost glede možnosti pojava novih skrb vzbujajočih različic v različnih državah.
Zato zračni promet ne bo okreval enako hitro v vseh državah po svetu.
(9)
Države članice in tretje države se bodo na nove različice morda še naprej odzivale z uvajanjem ukrepov, ki bi lahko pomembno vplivali na zračni promet.
Pričakovanje, da bo zaradi krize zaradi COVID-19 v prihajajočem poletnem obdobju reda letenja prihajalo do številnih odpovedi, je zato še vedno upravičeno, še posebej na progah do držav z zelo strogimi sanitarnimi ukrepi in držav, v katerih je stopnja precepljenosti še vedno nizka.
Zato od letalskih prevoznikov ni mogoče pričakovati, da bodo dosegali običajno 80-odstotno stopnjo uporabe slotov na vseh progah.
(10)
Zato je treba obdobje iz člena 10a(3) Uredbe (EGS) št.
95/93 podaljšati tako, da bo sovpadalo s poletnim obdobjem reda letenja 2022, ki bo trajal od 27. marca 2022 do 29. oktobra 2022.
(11)
Podatki o odpovedi letov, koeficientih zasedenosti ter velikosti in uporabi flote so se med posameznimi letalskimi prevozniki močno razlikovali, odvisno od njihovega poslovnega modela in trga, na katerem delujejo.
Glede na podatke, predložene za 16 prevoznikov iz Unije in 16 prevoznikov, ki niso iz Unije, se je trend od marca 2021 do julija 2021 na splošno izboljševal.
Pri letalskih prevoznikih, ki izvajajo lete na progah na dolge razdalje, na katere vplivajo sanitarni ukrepi, ki močno ovirajo potniški promet, se pri spremljanih kazalnikih kaže manj pozitiven trend, to pa dodatno upravičuje podaljšanje obdobja razbremenitve od pravil o slotih iz člena 10a(3).
(12)
Zvišanje stopnje uporabe slotov na 64 % upravičujejo na splošno spodbudni znaki okrevanja zračnega prometa na trgu EGP, ponovno odprtje pomembnih mednarodnih trgov (na primer ZDA od novembra 2021) in vse lažje potovanje v države, ki priznavajo COVID potrdilo EU.
(13)
Iz podatkov o vnaprejšnjih rezervacijah je razvidno, da potniki rezervacije letov v letu 2021 še vedno opravljajo bližje datumu odhoda kot v letu 2019.
Vendar se ta trend postopoma izboljšuje.
(14)
Stopnja uporabe slotov bi morala biti določena tako, da prispeva ne le k cilju, da se letalski prevozniki v sedanjih okoliščinah razbremenijo, temveč tudi k cilju, da se zagotovi učinkovita uporaba letaliških zmogljivosti.
Pri določanju stopnje uporabe slotov bi bilo treba upoštevati tudi dolgoročnejše strukturne spremembe na trgu in v navadah potrošnikov, da bi se trg lahko postopoma prilagodil spreminjajočemu se povpraševanju in da bi se sprostile zmogljivosti za poletno obdobje reda letenja 2023.
Sprostitev nekaterih letaliških zmogljivosti, do katere bi lahko prišlo zaradi nove stopnje uporabe, verjetno ne bo povzročila resnih motenj v poslovanju in omrežjih letalskih prevoznikov, kot bi jih povzročila višja stopnja uporabe.
(15)
Glede na najverjetnejši scenarij iz napovedi Eurocontrola za zračni promet bo obseg zračnega prometa v poletnem obdobju reda letenja 2022 višji od 85 %, morda pa celo presegel 89 %.
S stopnjo uporabe 64 % bodo letalski prevozniki torej še vedno imeli razumno varnostno rezervo, če bi bilo treba načrtovane lete v kratkem času odpovedati.
(16)
Pri določanju stopnje uporabe ni treba upoštevati manjšega obsega zračnega prometa v druge regije sveta, saj se lahko na takih progah odobri ustrezna razbremenitev od pravila „uporabi ali izgubi“ v skladu s členom 10(4), točka (e), Uredbe Sveta (EGS) št.
95/93.
(17)
Čeprav se na splošno domneva, da bodo letalski prevozniki storitve začeli opravljati takoj, ko bo povpraševanje okrevalo, nižji prag uporabe prinaša tveganje, da bodo nekateri prevozniki obseg letov na nekaterih letališčih omejili na najmanjši obseg, ki še omogoča ohranitev zgodovinskih pravic do slotov, in sicer v škodo konkurentov, upravljavcev letališč in potrošnikov.
Stopnja uporabe v višini 64 % bo zmanjšala ta tveganja.