L 42/98
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
23.2.2022.
c) I posmā izveidotais starpsavienotājs tiks izmantots ar pilnu jaudu, un gaidāms, ka lielāko daļu laika tajā būs pārslodze, līdz tiks pabeigts II posms.
Ja Regula (ES) 2019/943 un Direktīva (ES) 2019/944 tiktu piemērotas pilnībā, Krēta tiktu integrēta elektroenerģijas tirgos, izmantojot vienu vai divas tirdzniecības zonas, un tas novestu pie viena no šādiem diviem rezultātiem:
— viena tirdzniecības zona: ja Krēta tiktu integrēta elektroenerģijas vairumtirgū Grieķijas kontinentālās daļas tirdzniecības zonā, rastos lielas pārdispečēšanas izmaksas – aptuveni 240 miljoni EUR gadā, kā aplēsis IPTO S.A., pamatojoties uz 2019. gada datiem, un šīs izmaksas būtu jāsedz Grieķijas patērētājiem,
— divas tirdzniecības zonas: integrēt Krētu elektroenerģijas vairumtirgū kā atsevišķu tirdzniecības zonu nebūtu atbilstoši.
Gaidāms, ka II posma pabeigšana, kas sekos īsam pārejas periodam, novērsīs strukturālo pārslodzi Krētas elektrotīkla savienojumā ar Grieķijas kontinentālo elektrotīklu.
(43)
Ņemot vērā 41. un 42. apsvērumā izklāstīto, Grieķija norāda, ka ir jārod pārejas periodā piemērojams risinājums.
Tā kā 2021. gada 3. jūlijā sākās I posma izmēģinājuma periods un 2021. gada 1. novembrī – šā posma komerciālā darbība, šis risinājums ir jāievieš bez aizķeršanās un īsā laikposmā, neradot būtiskas izmaiņas pašreizējā tiesiskajā un normatīvajā regulējumā, jo tirgus dalībniekiem ir jāpielāgojas un šis ir tikai pagaidu risinājums.
Šajā ziņā divu tirdzniecības zonu pieeja nešķiet saderīga ar laika ierobežojumiem, jo īpaši, ņemot vērā procesu, kas saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 14. pantu un Regulas (ES) 2015/1222 32. pantu ir jāīsteno, lai izveidotu jaunu tirdzniecības zonu.
(44)
Saskaņā ar IPTO S.A. veikto novērtējumu, kurā izvērtētas Krētas tirgus darbības izmaksas visos trijos scenārijos, proti, tad, ja tiktu izmantots lūgumā ierosinātais hibrīdais modelis, vienas tirdzniecības zonas pieeja un divu tirdzniecības zonu pieeja, hibrīdā modeļa sniegtais gada ieguvums tiek lēsts 156 miljonu EUR vērtībā.
Aplēstais gada ieguvums abiem pārējiem scenārijiem, proti, gadījumam, ja tiktu izmantota vienas tirdzniecības zonas pieeja, un gadījumam, ja tiktu izmantota divu tirdzniecības zonu pieeja, bija attiecīgi 121 miljons EUR un 113 miljoni EUR.
Tāpēc Grieķija uzskata, ka ierosinātais hibrīdais modelis būtu optimāla pieeja pārejas periodā.
(45)
Grieķijas iestādes ir norādījušas, ka Krētas tirgus dalībnieku faktisko piedalīšanos Grieķijas elektroenerģijas tirgū traucē tas, ka salā nav pienācīgas uzskaites infrastruktūras (sk.
42. apsvērumu iepriekš tekstā).
(46)
Turklāt, lai gan jaunā starpsavienotāja (I posms) izmantošana sniegtu lielus ieguvumus, jo samazinātos salā piegādātās elektroenerģijas izmaksas un CO2 emisijas, gaidāms, ka šis starpsavienotājs lielāko daļu laika būs pārslogots, līdz būs pabeigts II posms (sk. 7. un 42. apsvērumu iepriekš tekstā).
(47)
Šo iemeslu dēļ, ja Krētas tirgus dalībnieki tiktu integrēti Grieķijas elektroenerģijas tirgū, ietverot Krētu Grieķijas tirdzniecības zonā, rastos lielas pārdispečēšanas izmaksas (sk.
7. un 42. apsvērumu iepriekš tekstā).
Savukārt izveidot atsevišķu tirdzniecības zonu Krētai uz īsu laikposmu nav samērīgi, jo īpaši tāpēc, ka II posma pabeigšanai vajadzētu novērst strukturālo pārslodzi savienojumā starp Krētas elektrotīklu un Grieķijas kontinentālo elektrotīklu (sk.
8. un 43. apsvērumu iepriekš tekstā).
(48)
Ņemot vērā 42.–47., 7. un 8. apsvērumā izklāstīto, Komisija secina, ka Grieķija ir pierādījusi, ka līdz starpsavienojuma ar kontinentālo tīklu pilnīgai pabeigšanai būs būtiskas problēmas Krētas elektrosistēmas kā mazas savienotas sistēmas darbībā.
Grieķijas iestāžu piedāvātā hibrīdā pagaidu modeļa mērķis ir novērst minētās problēmas, un tas sniedz lielus ieguvumus salīdzinājumā ar ieguvumiem, ko sniegtu Krētas sistēmas pilnīga integrēšana Grieķijas elektroenerģijas tirgū pārejas periodā.