L 42/2
HR
Službeni list Europske unije
23.2.2022.
(7)
Podaci koje su prikupili Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i Europski centar za kontrolu bolesti (ECDC) pokazuju da je kontinuirano smanjenje zračnog prometa posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19.
Dostupni podaci pokazuju vezu između rasta broja novih slučajeva zaraze i odgovora država članica i trećih zemalja na taj rast uvođenjem mjera koje utječu na putovanja zrakoplovom i dovode do smanjenja zračnog prometa.
Te mjere, koje se uvode ili ukidaju u vrlo kratkom roku, doprinose stvaranju okružja nesigurnosti i negativno utječu na povjerenje potrošača i njihovo ponašanje kad je riječ o rezervacijama letova.
To pokazuje da je kontinuirano smanjenje zračnog prometa posljedica krize pandemije bolesti COVID-19.
(8)
Iako podaci ECDC-a od 30. rujna 2021. pokazuju da je 61,1 % ukupnog stanovništva u EGP-u u potpunosti cijepljeno, podaci s internetskih stranica WHO-a pokazuju da je stopa cijepljenja u velikom broju zemalja i dalje niska.
Nadalje, neizvjesnost o mogućnosti pojave novih varijanti koje izazivaju zabrinutost u različitim regijama i dalje je prisutna.
Stoga se razine zračnog prometa neće oporavljati istom brzinom na globalnoj razini.
(9)
Države članice i treće zemlje možda će nastaviti reagirati na nove varijante uvođenjem mjera koje bi mogle znatno utjecati na zračni promet.
Stoga je razumno očekivati znatan broj otkazivanja, posebno na rutama u zemlje s vrlo strogim sanitarnim mjerama ili onima u kojima su stope cijepljenja i dalje niske, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 tijekom sljedećeg ljetnog razdoblja reda letenja.
Zbog toga se ne može očekivati da će zračni prijevoznici poštovati uobičajenu stopu iskorištenosti slotova od 80 % na svim rutama.
(10)
Stoga je potrebno produljiti razdoblje utvrđeno u članku 10.a stavku 3.
Uredbe (EEZ) br.
95/93 kako bi se obuhvatilo ljetno razdoblje reda letenja 2022. od 27. ožujka 2022.
do 29. listopada 2022.
(11)
Podaci o otkazivanju letova, faktorima popunjenosti, veličini i upotrebi flote bitno su se razlikovali među pojedinim zračnim prijevoznicima, ovisno o poslovnom modelu i tržištu na kojem posluju.
U prosjeku se od ožujka 2021.
do srpnja 2021. moglo zabilježiti poboljšanje na temelju podataka dostavljenih za 16 prijevoznika iz Unije i 16 prijevoznika izvan Unije.
Zračni prijevoznici koji obavljaju operacije na dugim rutama pogođenima sanitarnim mjerama kojima se ozbiljno ometa putnička putovanja pokazali su manje pozitivan trend u pogledu praćenih pokazatelja, što dodatno opravdava produljenje razdoblja u kojem je ublažena obveza iskorištenosti slotova iz članka 10.a stavka 3.
(12)
Općenito ohrabrujući znakovi oporavka zračnog prometa na tržištu EGP-a, ponovno otvaranje važnih međunarodnih tržišta (na primjer Sjedinjene Američke Države od studenoga 2021.) i sve veća jednostavnost putovanja u zemljama koje priznaju potvrdu o COVID-u 19 opravdavaju povećanje stope korištenja slotova na 64 %.
(13)
Podaci o rezervacijama upućuju na to da 2021.
putnici i dalje izvršavaju rezervacije letova bliže datumu polaska nego u 2019.
Međutim, taj se trend postupno poboljšava.
(14)
Stopu iskorištenosti slotova trebalo bi utvrditi na razini koja pridonosi cilju pružanja pomoći zračnim prijevoznicima u sadašnjim okolnostima, ali i cilju osiguravanja učinkovitog korištenja kapaciteta zračnih luka.
U stopi iskorištenosti slotova trebalo bi uzeti u obzir i dugoročnije strukturne promjene na tržištu i u ponašanju potrošača kako bi se tržište postupno prilagodilo promjenjivoj potražnji i oslobodili kapaciteti za ljetno razdoblje reda letenja 2023.
Nadalje, nije izgledno da će moguće oslobađanje nekih kapaciteta zračnih luka zbog te nove stope iskorištenosti uzrokovati ozbiljne poremećaje u radu i mrežama zračnih prijevoznika, što bi bio slučaj uz veću stopu iskorištenosti.
(15)
Prema najvjerojatnijem scenariju Eurocontrola predviđa se da će razina zračnog prometa u ljetnom razdoblju reda letenja 2022.
biti viša od 85 %, a možda i viša od 89 %.
Stoga se stopom iskorištenosti od 64 % zračnim prijevoznicima i dalje omogućuje razumna rezerva za nepredviđene situacije ako bi se planirani letovi morali otkazivati u kratkom roku.
(16)
Niže razine zračnog prometa u druge globalne regije ne moraju se uzeti u obzir u stopi iskorištenosti jer se na tako pogođenim rutama može odobriti odgovarajuće ublažavanje pravila „iskoristi ili izgubi” u skladu s člankom 10. stavkom 4. točkom (e) Uredbe (EEZ) br.
95/93.
(17)
Iako se općenito pretpostavlja da će zračni prijevoznici početi obavljati letove čim se vrati potražnja, niži prag iskorištenosti predstavlja rizik da će neki prijevoznici ograničiti operacije u nekim zračnim lukama na najmanju razinu potrebnu za zadržavanje prije stečenih prava na te slotove na štetu konkurenata, operatora zračnih luka i potrošača.
Stopom iskorištenosti od 64 % ublažit će se ti rizici.