L 42/2
ET
Euroopa Liidu Teataja
23.2.2022
(7)
Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) koostatud andmed näitavad, et jätkuvalt väiksem lennuliiklus on tingitud COVID-19 kriisi mõjust.
Kättesaadavatest andmetest nähtub, et liikmesriikide ja kolmandate riikide reageering sõltub haigusjuhtude muutuvast arvust, võttes vastu lennuliiklust mõjutavaid meetmeid, mistõttu lennuliiklus väheneb.
Sellised meetmed, mille saab kehtestada või tühistada väga lühikese etteteatamisajaga, soodustavad ebakindluse õhkkonda ning mõjuvad negatiivselt tarbijate kindlustundele ja broneerimisharjumustele.
See näitab, et jätkuvalt väiksem lennuliiklus on tingitud COVID-19 kriisi mõjust.
(8)
Kui ECDC 30. septembri 2021. aasta andmete kohaselt on täielikult vaktsineeritud 61,1 % EMP kogu rahvastikust, siis WHO veebisaidil esitatud andmete põhjal on vaktsineerituse määr paljudes riikides jätkuvalt madal.
Peale selle valitseb jätkuvalt ebakindlus seoses uute muret tekitavate viirusetüvede tekkimise võimalusega eri piirkondades.
Seega ei taastu lennuliikluse maht ülemaailmsel tasandil samas tempos.
(9)
Liikmesriigid ja kolmandad riigid võivad ka edaspidi reageerida uutele viirusetüvedele selliste meetmete kehtestamisega, mis võivad lennuliiklust oluliselt mõjutada.
Seepärast on põhjendatud eeldada, et ka eesseisval suvisel sõiduplaani perioodil tühistatakse COVID-19 kriisi tagajärjel oluline arv lende, eelkõige marsruutidel nendesse riikidesse, kus kehtivad väga ranged sanitaarmeetmed või kus vaktsineerituse määr on jätkuvalt madal.
Seetõttu ei saa oodata, et lennuettevõtjad peavad kõikidel marsruutidel kinni tavapärasest 80 % teenindusaegade kasutamise määrast.
(10)
Seepärast on vajalik pikendada määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 10a lõikes 3 sätestatud ajavahemikku 2022. aasta suvisele sõiduplaani perioodile, mis kestab 27. märtsist 2022 kuni 29. oktoobrini 2022.
(11)
Lendude tühistamist, täituvust ning lennukipargi suurust ja kasutamist käsitlevad andmed on individuaalsete lennuettevõtjate lõikes väga erinevad, sõltuvalt nende ärimudelist ja teenindatavast turust.
Üldiselt võis 16 liidu ja 16 liiduvälise lennuettevõtja kohta esitatud andmete põhjal täheldada 2021. aasta märtsist kuni juulini olukorra paranemist.
Lennuettevõtjate puhul, kes tegutsevad pikamaamarsruutidel, mida mõjutavad reisijatevedu tõsiselt takistavad sanitaarmeetmed, oli jälgitavate näitajate suundumus vähem positiivne, mis täiendavalt õigustab artikli 10a lõikes 3 sätestatud teenindusaegade kasutamise kohustusest vabastuse perioodi pikendamist.
(12)
Üldised lootustandvad märgid lennuliikluse taastumise kohta EMP turul, oluliste rahvusvaheliste turgude avamine (näiteks Ameerika Ühendriikide turu avamine alates 2021. aasta novembrist) ja üha lihtsam reisimine riikidesse, kes tunnistavad COVID-tõendit, õigustavad teenindusaegade kasutamise määra tõstmist 64 %ni.
(13)
Eelbroneeringuandmed osutavad, et reisijad broneerivad 2021. aastal jätkuvalt pileteid väljasõidukuupäevale palju lähemal ajal kui nad seda tegid 2019. aastal.
See suundumus paraneb aga järk-järgult.
(14)
Teenindusaegade kasutamise määr tuleks kehtestada tasemel, mis toetab nii eesmärki anda lennuettevõtjatele praeguses olukorras vabastus kui ka eesmärki tagada lennujaama läbilaskevõime tõhus kasutamine.
Teenindusaegade kasutamise määra puhul tuleks arvesse võtta ka pikemaajalisi struktuurseid muutusi turul ja tarbijate käitumises, et võimaldada turul järk-järgult kohaneda muutuva nõudlusega ja vabastada läbilaskevõimet 2023. aasta suviseks sõiduplaani perioodiks.
Peale selle ei tekita lennujaama teatava läbilaskevõime võimalik vabastamine kõnealuse uue kasutusmäära tõttu lennuettevõtjate tegevuses ja võrgustikes tõenäoliselt olulisi häireid, mida tekitaks kõrgem määr.
(15)
Eurocontroli lennuliiklusprognoosi kõige tõenäolisema stsenaariumi kohaselt on lennuliikluse maht 2022. aasta suvisel sõiduplaani perioodil üle 85 % ja see võib ületada 89 %.
64 % kasutusmäär annab lennuettevõtjatele seega jätkuvalt mõistliku varu ettenägematuteks olukordadeks, kui kavandatud lennud tuleb lühikese etteteatamisajaga tühistada.
(16)
Kasutusmäära puhul ei ole vaja arvesse võtta muudesse maailma piirkondadesse suunduva lennuliikluse väiksemat mahtu, sest selliste mõjutatud marsruutide puhul saab anda kasutuskohustusest piisava vabastuse määruse (EMÜ) nr 95/93 artikli 10 lõike 4 punkti e alusel.
(17)
Kuigi üldiselt eeldatakse, et lennuettevõtjad hakkavad tegutsema niipea, kui nõudlus taastub, kaasneb madalama kasutuskünnisega oht, et mõned lennuettevõtjad võivad piirata oma tegevust teatavates lennujaamades üksnes sellega, mis on minimaalselt vajalik selleks, et säilitada oma varasemad õigused kõnealustele teenindusaegadele, kahjustades seeläbi konkurente, lennujaamade käitajaid ja tarbijaid.
64 % kasutusmäär aitab neid ohte leevendada.