L 42/98
ET
Euroopa Liidu Teataja
23.2.2022
c) I etapi lõpuleviimisel valmivat võrkudevahelist ühendust kasutatakse selle maksimaalse võimsuse ulatuses ja eeldatakse, et selle ülekandevõime on suurema osa ajast kuni II etapi lõpuleviimiseni piiratud.
Määruse (EL) 2019/943 ja direktiivi (EL) 2019/944 täielik kohaldamine tooks kaasa Kreeta lõimimise elektriturgudega ühe või kahe pakkumispiirkonna kaudu, mille tulemusena tekiks kaks võimalikku lahendust:
— üks pakkumispiirkond: Kreeta lõimimine elektri hulgimüügituruga Kreeka mandriosa pakkumispiirkonna kaudu tooks kaasa suured koormuse ümberjaotamise kulud, mis on IPTO S.A. hinnangul 2019. aasta andmete põhjal ligikaudu 240 miljonit eurot aastas ja millest osa maksavad Kreeka tarbijad;
— kaks pakkumispiirkonda: Kreeta lõimimine elektri hulgimüügituruga eraldi pakkumispiirkonnana ei oleks kestlik lahendus.
II etapi lõpuleviimine pärast lühikest üleminekuperioodi peaks vähendama Kreeta elektrivõrgu ja Kreeka mandriosa elektrivõrgu vahelise ülekandevõime struktuurset piiratust.
(43)
Võttes arvesse selgitusi põhjendustes 41 ja 42, märgib Kreeka, et vaja on leida üleminekuperioodil kohaldatav lahendus.
Kuna 3. juulil 2021 algas I etapi katseperiood ja 1. novembril 2021 selle äritegevuslik periood, tuleb turuosaliste kohanemisvajadust ja lahenduse ajutist olemust arvesse võttes rakendada seda lahendust sujuvalt ja lühikesel ajavahemikul, ilma praegust õigus- ja reguleerivat raamistikku oluliselt muutmata.
Sellega seoses näib kahe pakkumispiirkonna lahendus olevat vastuolus ajaliste piirangutega, eriti arvestades protsessi, mida tuleb järgida uue pakkumispiirkonna loomisel vastavalt määruse (EL) 2019/943 artiklile 14 ja määruse (EL) 2015/1222 artiklile 32.
(44)
Arvestades IPTO S.A. tehtud hindamist ja kolme lahenduse (taotluses soovitatud hübriidmudel, ühe pakkumispiirkonna käsitlus ja kahe pakkumispiirkonna käsitlus) alusel tehtud Kreeta turu toimimise kulude hindamisi, on hübriidmudelist saadav kasu hinnanguliselt 156 miljonit eurot aastas.
Ülejäänud kahe lahenduse, nimelt ühe pakkumispiirkonna ja kahe pakkumispiirkonna käsitluse puhul on hinnanguline kasu vastavalt 121 miljonit eurot aastas ja 113 miljonit eurot aastas.
Seetõttu leiab Kreeka, et kavandatud hübriidmudel oleks üleminekuperioodil optimaalne lahendus.
(45)
Kreeka ametiasutused on märkinud, et Kreeta turuosaliste tegelikku osalemist Kreeka elektriturul takistab asjaolu, et Kreetal puudub asjakohane mõõtemistaristu (vt põhjendus 42).
(46)
Kuigi uue võrkudevahelise ühenduse (I etapp) kasutamine tooks kaasa märkimisväärseid eeliseid, nagu Kreetale tarnitava elektri hinna alandamine ja CO2 heite vähendamine, eeldatakse, et võrkudevahelise ühenduse ülekandevõime on kuni II etapi lõpuni enamasti piiratud (vt põhjendused 7 ja 42).
(47)
Neil põhjustel kaasneks Kreeta turuosaliste lõimimisega Kreeka elektrituruga suured koormuse ümberjaotamise kulud, kui selle tegemiseks laiendatakse Kreeka pakkumispiirkonda Kreetale (vt põhjendused 7 ja 42).
Teisest küljest ei ole Kreeta jaoks lühikeseks ajaks eraldi pakkumispiirkonna loomine proportsionaalne ning võttes ka arvesse asjaolu, et II etapi lõpuleviimise järel peaks vähenema Kreeta elektrivõrgu ja Kreeka mandriosa elektrivõrgu vaheline struktuurne ülekandevõime piiratus (vt põhjendused 8 ja 43).
(48)
Võttes arvesse selgitusi põhjendustes 42–47 ning põhjendustes 7 ja 8, järeldab komisjon, et Kreeka on tõendanud, et Kreetal kui väikesel ühendatud võrgul on olulisi probleeme elektrivõrgu käitamisel, kuni täielik ühendus mandriosa võrguga on lõpule viidud.
Kreeka ametiasutuste kavandatud ajutise hübriidmudeli eesmärk on neid probleeme lahendada ja sellega kaasneb märkimisväärne kasu võrreldes sellega, kui Kreeta võrk oleks üleminekuperioodil täielikult Kreeka elektrituruga lõimitud.