23.2.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 42/97
(34)
Kromě případu nejvzdálenějších regionů má být výjimka časově omezena a podléhat podmínkám, jejichž cílem je posílení hospodářské soutěže a začlenění na vnitřní trh s elektřinou.
(35)
A konečně, výjimka má zajistit, aby nebyly kladeny překážky přechodu na obnovitelné zdroje energie, vyšší flexibilitě, ukládání energie, elektromobilitě a odezvě poptávky.
5.1.
Malá připojená soustava
(36)
Nařízení (EU) 2019/943 nestanoví všeobecné automatické výjimky pro malé připojené nebo malé izolované soustavy.
Proto navzdory široké škále velikostí a technických charakteristik elektrizačních soustav v Unii mohou a mají být všechny tyto soustavy provozovány v souladu s plným regulačním rámcem.
(37)
Ustanovení čl. 64 odst.
1 nařízení (EU) 2019/943 však stanoví výjimku z použití některých ustanovení uvedeného nařízení, pokud členské státy mimo jiné prokáží, že použití těchto ustanovení na malé připojené soustavy by mohlo vést k zásadním problémům s jejich provozem, zvláště kvůli zeměpisným podmínkám nebo profilům poptávky, které jsou pro dané soustavy relevantní.
(38)
Článek 2 bod 43 směrnice (EU) 2019/944 definuje malou připojenou soustavou jako „každou soustavu, která měla v roce 1996 spotřebu nižší než 3 000 GWh a která získává více než 5 % své roční spotřeby prostřednictvím propojení s jinými soustavami“.
(39)
Ostrov Kréta představuje malou připojenou soustavu vzhledem k tomu, že v roce 1996 byla jeho spotřeba pod hranicí 3 000 GWh.
Po dokončení fáze I bude přibližně jedna třetina roční spotřeby Kréty pokryta díky propojení s řeckou kontinentální elektrizační soustavou.
(40)
S dokončením fáze I se tedy Kréta kvalifikuje jako malá připojená soustava ve smyslu čl. 64 odst.
1 písm.
a) nařízení (EU) 2019/943.
5.2.
Zásadní problém související s provozováním soustavy
(41)
Pojem „zásadní problémy“ uvedený v čl. 64 odst.
1 písm.
a) nařízení (EU) 2019/943 nebyl v rámci rozhodovací praxe definován ani normotvůrcem, ani Komisí.
Otevřená formulace umožňuje Komisi vzít v úvahu všechny potenciální problémy spojené s konkrétní situací malých soustav za předpokladu, že jsou zásadní, a nikoli jen okrajové.
Tyto problémy se mohou výrazně lišit v závislosti na zeměpisných zvláštnostech, výrobě a spotřebě dotčené soustavy, ale také na základě technického rozvoje, např. ukládání elektřiny a malá výrobní zařízení.
Dále tyto zásadní problémy musí souviset s provozem malých izolovaných soustav a malých připojených soustav.
(42)
Rozšířením řecké nabídkové zóny o Krétu nebo vytvořením tzv. nové krétské nabídkové zóny v případě plné integrace účastníků krétského trhu na řecké trhy s elektřinou fungující v rámci kontinentální propojené soustavy zdůrazňuje Řecko následující problémy, pokud jde o fungování trhu s elektřinou na Krétě: a) nedostatky v měřicí infrastruktuře neumožní účastníkům krétského trhu plnou účast na denních a vnitrodenních trzích s elektřinou a trzích pro zajišťování výkonové rovnováhy v Řecku.
Zejména nejsou zavedeny potřebné měřicí systémy, které nebudou připraveny dříve, než v roce 2023; b) nové propojovací vedení (fáze I) musí být připraveno k použití ode dne uvedení do provozu, aby se předešlo jakýmkoli dodatečným nákladům k tíži řeckých spotřebitelů.
Výměny elektřiny na tomto propojovacím vedení povedou skutečně ke snížení výroby z nejdražších tepelných bloků na Krétě, čímž se sníží celkové náklady na elektřinu dodávanou na Krétu a související poplatek spojený s povinností veřejné služby, který má podporu u řeckých spotřebitelů.
Došlo by také ke snížení emisí CO2;