L 42/98
CS
Úřední věstník Evropské unie
23.2.2022
c) propojovací vedení, které vznikne po dokončení fáze I, bude využito na maximální dostupnou kapacitu a očekává se, že bude po většinu času přetíženo, a to až do dokončení fáze II.
Plné uplatňování nařízení (EU) 2019/943 a směrnice (EU) 2019/944 by vedlo k integraci Kréty na trhy s elektřinou prostřednictvím jedné nebo dvou nabídkových zón, což by vedlo k těmto dvěma scénářům: — jedna nabídková zóna: integrace Kréty na velkoobchodní trh s elektřinou prostřednictvím nabídkové zóny kontinentálního Řecka by si vyžádala vysoké náklady na redispečink, které společnost IPTO S.A. odhaduje na přibližně 240 milionů EUR ročně, na základě odhadu vycházejícího z údajů z roku 2019, a vyžadovala by podporu řeckých spotřebitelů, — dvě nabídkové zóny: integrace Kréty na velkoobchodní trh s elektřinou jako samostatné nabídkové zóny by nebyla udržitelným řešením.
Očekává se, že s dokončením fáze II se po krátkém přechodném období zmírní veškeré strukturální přetížení mezi elektroenergetickou sítí Kréty a elektroenergetickou sítí kontinentálního Řecka.
(43)
V souvislosti s tím, co bylo řečeno ve 41. a 42. bodě odůvodnění, Řecko konstatuje, že je třeba nalézt řešení použitelné na přechodné období.
Vzhledem k tomu, že fáze I byla zahájena zkušebně 3. července 2021 a pro obchodní provoz 1. listopadu 2021, je třeba toto řešení zavádět plynule a během krátké doby, aniž by se prováděly podstatné změny stávajícího právního a regulačního rámce, a to vzhledem k nutnosti přizpůsobení účastníků trhu a dočasné povaze řešení.
V tomto ohledu se přístup v podobě „dvou nabídkových zón“ zdá být neslučitelný s časovým omezením, zejména s ohledem na proces, který je třeba dodržet k vytvoření nové nabídkové zóny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) 2019/943 a článkem 32 nařízení (EU) 2015/1222.
(44)
Na základě posouzení provedeného společností IPTO S.A. a na základě vyhodnocení nákladů na fungování trhu na Krétě podle tří scénářů, konkrétně hybridního modelu navrženého v žádosti, přístupu založeného na jedné nabídkové zóně a přístupu založeného na dvou nabídkových zónách, se výsledné roční přínosy hybridního modelu odhadují na 156 milionů EUR.
Pokud jde o další dva scénáře, konkrétně přístup založený na jedné nabídkové zóně a přístup založený na dvou nabídkových zónách, roční přínos se odhaduje na 121 milionů EUR, respektive na 113 milionů EUR.
Řecko se proto domnívá, že navrhovaný hybridní model by byl během přechodného období optimálním řešením.
(45)
Řecké orgány poukázaly na to, že skutečnou účast účastníků krétského trhu na řeckém trhu s elektřinou komplikuje nedostatek vhodné měřicí infrastruktury na ostrově (viz 42. bod odůvodnění výše).
(46)
Navíc zatímco by použití nového propojovacího vedení (fáze I) přinášelo značné výhody ve formě snížení nákladů na elektřinu dodávanou na ostrově a snížení emisí CO2, očekává se, že propojovací vedení bude po většinu času přetíženo, a to až do dokončení fáze II (viz 7. a 42.
bod odůvodnění výše).
(47)
Z těchto důvodů by integrace krétských účastníků trhu na řecký trh s elektřinou znamenala vysoké náklady na redispečink, pokud by byla provedena skrze rozšíření řecké nabídkové zóny o Krétu (viz 7. a 42.
bod odůvodnění výše).
Na druhou stranu vytvoření samostatné nabídkové zóny pro Krétu není na krátkou dobu přiměřené vzhledem k tomu, že s dokončením fáze II by se mělo zmírnit jakékoli strukturální přetížení mezi elektroener­ getickou sítí Kréty a elektroenergetickou sítí kontinentálního Řecka (viz 8. a 43.
bod odůvodnění výše)
(48)
S ohledem na to, co bylo uvedeno v 42. až 47. bodě odůvodnění a rovněž v 7. a 8. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že Řecko prokázalo, že provoz elektrizační soustavy na Krétě jako malé připojené soustavy vytváří zásadní problémy do doby, než bude dokončeno plné propojení s kontinentální sítí.
Dočasný hybridní model navržený řeckými orgány je zaměřen na řešení těchto problémů a přináší značné výhody ve srovnání s plnou integrací krétské soustavy na řecký trh s elektřinou během přechodného období.