21.2.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
L 39/7
(11)
În iunie 2021, Filipine și-a asumat un angajament politic la nivel înalt de a colabora cu GAFI și cu Grupul privind Combaterea Spălării Banilor pentru Regiunea Asia-Pacific (APG) pentru a consolida eficacitatea regimului său de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului.
De atunci, Filipine a luat măsuri în vederea îmbunătățirii regimului său de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, prin elaborarea și punerea în aplicare a unor orientări privind eliminarea sa de pe liste și deblocarea activelor pentru sancțiuni financiare specifice legate de finanțarea proliferării.
Filipine ar trebui să depună eforturi pentru punerea în aplicare a planului său de acțiune, inclusiv prin: (1) demonstrarea faptului că efectuează o supraveghere eficace bazată pe riscuri a întreprinderilor și profesiilor nefinanciare desemnate; (2) demonstrarea faptului că autoritățile de supraveghere utilizează controale privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului pentru a atenua riscurile asociate cu excursiile oferite jucătorilor pentru a cheltui sume importante la cazinouri („casino junkets”); (3) punerea în aplicare a noilor cerințe de înregistrare pentru serviciile de transmitere a banilor sau valorilor și aplicarea de sancțiuni operatorilor de remiteri de bani neînregistrați și ilegali; (4) îmbunătățirea și raționalizarea accesului autorităților de asigurare a respectării legii la informațiile referitoare la beneficiarii reali și luarea de măsuri pentru a se asigura că aceste informații sunt exacte și actualizate; (5) demonstrarea unei utilizări sporite a informațiilor financiare și a creșterii numărului de investigații și urmăriri penale în domeniul spălării banilor, în funcție de risc; (6) demonstrarea unei creșteri a numărului de cazuri de finanțare a terorismului în care se realizează identificarea, investigarea și urmărirea penală; (7) demonstrarea faptului că se iau măsuri adecvate în ceea ce privește sectorul organizațiilor non-profit (inclusiv cele neînregistrate) fără a perturba activitatea legitimă a organizațiilor non-profit și (8) sporirea eficacității cadrului de sancțiuni financiare specifice atât pentru finanțarea a terorismului, cât și pentru finanțarea proliferării.
Pe această bază, Filipine ar trebui considerată o țară al cărei regim de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului prezintă deficiențe strategice în temeiul articolului 9 din Directiva (UE) 2015/849.
(12)
În februarie 2021, Senegalul și-a asumat un angajament politic la nivel înalt să colaboreze cu GAFI și cu GIABA pentru a consolida eficacitatea regimului său de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului.
Senegalul ar trebui să continue să lucreze la punerea în aplicare a planului său de acțiune pentru a-și remedia deficiențele strategice, inclusiv prin: (1) asigurarea unei înțelegeri coerente a riscurilor în materie de spălarea banilor sau de finanțarea terorismului (în special în legătură cu sectorul întreprinderilor și profesiilor nefinanciare desemnate) în rândul autorităților relevante, prin formare și sensibilizare; (2) solicitarea de asistență judiciară reciprocă și alte forme de cooperare internațională în conformitate cu profilul său de risc; (3) asigurarea faptului că instituțiile financiare și întreprinderile și profesiile nefinanciare desemnate fac obiectul unei supravegheri adecvate și eficace; (4) actualizarea și menținerea unor informații cuprinzătoare privind beneficiarii reali ai persoanelor juridice și ai construcțiilor juridice și consolidarea sistemului de sancțiuni pentru încălcarea obligațiilor de transparență; (5) continuarea consolidării resurselor umane ale unității de informații financiare pentru a se asigura că aceasta menține capacități eficace de analiză operațională; (6) demonstrarea faptului că eforturile care vizează consolidarea mecanismelor de detectare și a capacității de a desfășura activități de cercetare și urmărire penală a infracțiunilor de spălare a banilor/a infracțiunilor premisă sunt susținute în mod consecvent, în conformitate cu profilul de risc al Senegalului; (7) elaborarea unor politici și proceduri cuprinzătoare și standardizate pentru identificarea, urmărirea, punerea sub sechestru și confiscarea produselor și instrumentelor infracțiunilor, în conformitate cu profilul său de risc; (8) consolidarea înțelegerii de către autorități a riscurilor legate de finanțarea terorismului și consolidarea capacității și a sprijinului oferit autorităților de asigurare a respectării legii și organelor de urmărire penală implicate în combaterea finanțării terorismului, în conformitate cu strategia națională din 2019 în acest domeniu și (9) punerea în aplicare a unui regim eficace de sancțiuni financiare specifice legate de finanțarea terorismului și finanțarea proliferării, precum și monitorizarea și supravegherea bazate pe riscuri a organizațiilor non-profit.
Pe această bază, Senegalul ar trebui considerat o țară al cărei regim de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului prezintă deficiențe strategice în temeiul articolului 9 din Directiva (UE) 2015/849.
(13)
În iunie 2021, Sudanul de Sud și-a asumat un angajament politic la nivel înalt de a colabora cu GAFI pentru a consolida eficacitatea regimului său de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului.
Sudanul de Sud va depune eforturi pentru punerea în aplicare a planului său de acțiune, inclusiv prin: (1) depunerea unei cereri pentru a deveni membru al Grupului privind Combaterea Spălării Banilor pentru Africa de Est și de Sud (ESAAMLG) și colaborarea cu acesta; asumarea angajamentului de a se supune unei evaluări reciproce de către ESAAMLG sau de către un alt organism de evaluare; (2) efectuarea unei revizuiri cuprinzătoare a Legii privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului (din 2012), cu sprijinul partenerilor internaționali, inclusiv prin intermediul asistenței tehnice, în vederea respectării standardelor GAFI; (3) desemnarea unei autorități/unor autorități responsabile cu coordonarea evaluărilor riscurilor de spălare de bani și de finanțare a terorismului la nivel național; (4) aderarea la Convenția de la Viena din 1988, Convenția de la Palermo din 2000 și Convenția privind reprimarea finanțării terorismului din 1999 și punerea în aplicare a acestora; (5) adaptarea în mod corespunzător a structurii și a capacității autorităților competente pentru a pune în aplicare o abordare bazată pe riscuri pentru supravegherea în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului a instituțiilor financiare; (6) dezvoltarea unui cadru juridic cuprinzător de colectare și verificare a exactității informațiilor privind beneficiarii reali ai persoanelor juridice; (7) operaționalizarea unei unități de informații financiare pe deplin funcționale și independente; (8) stabilirea și punerea în aplicare a cadrului juridic și instituțional pentru aplicarea sancțiunilor financiare specifice, în conformitate cu rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite privind terorismul și finanțarea proliferării și (9) începerea punerii în aplicare a unei supravegheri/monitorizări specifice bazate pe riscuri a organizațiilor non-profit expuse riscului de a fi utilizate în mod abuziv pentru finanțarea terorismului.
Pe această bază, Sudanul de Sud ar trebui considerat o țară al cărei regim de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului prezintă deficiențe strategice în temeiul articolului 9 din Directiva (UE) 2015/849.