L 37/36
SV
Europeiska unionens officiella tidning
18.2.2022
återhämtningen genom att utnyttja faciliteten för återhämtning och resiliens för att finansiera ytterligare investeringar.
I enlighet med rådets rekommendation planerar Grekland också att upprätthålla sina nationellt finansierade investeringar.
Kommissionen uppmärksammade att med hänsyn till Greklands offentliga skuldsättning och stora hållbarhetproblem på medellång sikt innan covid-19-pandemins bröt ut, är det viktigt att landet försätter att bedriva en försiktig finanspolitik när stödjande budgetåtgärder vidtas för att säkerställa hållbara offentliga finanser på medellång sikt.
Kommissionen erinrade också om vikten av de offentliga finansernas sammansättning och kvaliteten på budgetåtgärderna.
(9)
Sedan pandemin bröt ut upprätthöll Grekland sin närvaro på obligationsmarknaderna och överskred sin finansieringsplan under 2021 genom att anskaffa 14 miljarder euro på den öppna marknaden.
Kreditbetyget på Greklands statspapper har trots pandemin fortsatt att förbättras under 2021 och gapet till hög kreditvärdighet har minskat ytterligare.
De nuvarande gynnsamma finansieringsvillkoren stöds av likviditetsåtgärder som överenskommits på europeisk nivå, bland annat Europeiska centralbankens stödköpsprogram föranlett av pandemin.
På grundval av den skuldhållbarhetsanalys som presenterades i den tolfte rapporten om förstärkt övervakning förväntas de offentliga bruttofinansieringsbehoven vara fortsatt höga på kort sikt, främst på grund av det stora beräknade primära underskottet 2021 och 2022 och registreringen av de finansiella flödena i den lånefacilitet som presenterades i återhämtnings- och resiliensplanen, även om den ytterligare finansiering som krävs för den sistnämnda förväntas att täckas av utbetalningen från faciliteten för återhämtning och resiliens.
Under de efterföljande åren förväntas finansieringsbehoven vara måttliga och ligga under 15 % av BNP fram till 2030.
Grekland fortsätter att upprätthålla en hög likviditetsbuffert som skyddar Grekland mot kortsiktiga fluktuationer.
(10)
Sedan Europeiska stabilitetsmekanismens program avslutades har den grekiska banksektorn blivit mer stabil och resilient mot chocker, men risker relaterade till den tidigare utvecklingen och betydande underliggande sårbarheter kvarstår och förstärks av de negativa effekterna av coronavirusutbrottet.
Inlåningen har fortsatt att öka stadigt och bankerna har tillräcklig likviditet och drar nytta av de ackommoderande penningpolitiska villkoren.
Andelen nödlidande lån inom banksektorn har minskat kraftigt till 15 % i september 2021, vilket är ner från 40,6 % i december 2019 (10), främst tack vare ett antal värdepapperiseringar inom ramen för Herculesprogrammet för skydd av tillgångar.
Ytterligare planerade transaktioner inom ramen för ordningen förväntas fortsätta att stödja de grekiska bankerna i deras ansträngningar att nå en ensiffrig andel nödlidande lån under 2022, vilket dock fortfarande skulle ligga över EU-genomsnittet.
Risken för en betydande negativ inverkan på tillgångarnas kvalitet efter det att moratoriet för skuldåtgärder har löpt ut har hittills inte förverkligats.
Nedåtrisker kvarstår dock och kan materialiseras 2022 när programmen för statligt stöd har avskaffats.
Både hushållens och de icke-finansiella företagens återbetalningsförmåga är fortsatt låg, samtidigt som den underutvecklade kapitalmarknaden begränsar företagens tillgång till annan finansiering än lån.
Värdepapperiseringen av nödlidande lån resulterar i ökade avsättningsbehov, vilket drar ner bankernas lönsamhet och deras kapitalpositioner på kort sikt, men låter bankerna minska sin riskkostnad framöver och frigör utrymme på deras balansräkningar för ny utlåning.
Kopplingen mellan kreditinstitut och deras statsobligationer förstärktes under pandemikrisen och den övergripande kvaliteten på bankernas kapital är fortfarande låg, men framgångsrika kapitalförstärkande åtgärder genomfördes under 2021.
Myndigheterna står fast vid sitt engagemang för relevanta reformer av finanssektorn, såsom att det nya insolvensre­ gelverket, som trädde i kraft i juni 2021, fungerar effektivt och nu stöds av den relevanta elektroniska infrastrukturen.
Antagandet nyligen av en omfattande översyn av civilprocesslagen förväntas också öka effektiviteten i verkställighetsförfarandena, inbegripet genomförandet av e-auktioner, samtidigt som arbete pågår för att förbättra e-auktionsplattformens funktion och slutföra hanteringen av eftersläpningen i konkursärenden för hushåll och åberopade statliga garantier.
Effekten av dessa reformer kommer att bero på hur snabbt och effektivt de genomförs, men det är positivt att skuldindrivningsprocessen har återupptagits efter pandemirelaterade störningar i domstolsförfarandena.
(11)
Dessutom har myndigheterna antagit ett antal andra viktiga reformer under förstärkt övervakning som är relevanta för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till Greklands ekonomiska svårigheter, trots förseningar i vissa områden, delvis på grund av utmaningar till följd av den pågående pandemin och, på senare tid, skogsbränderna sommaren 2021.
Framför allt har myndigheterna antagit en lönereform för myndigheten för offentliga intäkter, som gör det möjligt för myndigheten att locka till sig och behålla kvalificerad personal, eller reformer av förvaltningen av de offentliga finanserna som förbättrar systemen för redovisning och övervakning av kontanta medel.
Myndigheterna ökade betydligt andelen centraliserad upphandling för inköp av hälso- och sjukvård och fortsätter att på ett bra sätt samla tillbaka eventuella överskottsutgifter över de lagstadgade utgiftstaken från vårdgivarna.
De slutförde också införandet av systemet för social solidaritetsinkomst och genomförde en översyn av bidragssystemet för lokal kollektivtrafik.
Dessa åtgärder förväntas öka effektiviteten i de offentliga utgifterna och uppbörden av intäkter och på så sätt bidra till att minska den höga skuldkvoten framöver.
Arbetsmarknaden förväntas dra nytta av de åtgärder som vidtagits för att ta itu med odeklarerat arbete och ett ordnat genomförande av uppdateringarna av minimilönerna.
Regeringen slutförde dessutom en reform av energisektorn och antog
(10) Källa: Greklands centralbank, mätt på enskild nivå.