L 37/36
SL
Uradni list Evropske unije
18.2.2022
odpornost za financiranje dodatnih naložb.
Grčija namerava poleg tega v skladu s priporočili Sveta ohraniti nacionalno financirane naložbe.
Komisija je ugotovila, da je glede na raven javnega dolga Grčije in njene velike srednjeročne izzive za vzdržnost pred izbruhom pandemije COVID-19 pri sprejemanju spodbujevalnih proračunskih ukrepov pomembno zagotoviti, da se ohrani preudarna fiskalna politika za zagotovitev srednjeročne vzdržnosti javnih financ.
Opozorila je tudi na pomen sestave javnih financ in kakovosti proračunskih ukrepov.
(9)
Grčija je od začetka pandemije v letu 2021 ohranila svojo prisotnost na trgih obveznic in presegla izvrševanje svojega načrta financiranja, pri čemer je na odprtem trgu zbrala 14 milijard EUR.
Bonitetna ocena Grčije se je v letu 2021 kljub pandemiji še naprej izboljševala, s čimer se je še dodatno zmanjšala vrzel do naložbenega razreda.
Trenutne ugodne pogoje financiranja podpirajo likvidnostni ukrepi, dogovorjeni na evropski ravni, vključno z izrednim programom Evropske centralne banke za nakup vrednostnih papirjev ob pandemiji.
Na podlagi analize vzdržnosti dolga, predstavljene v dvanajstem poročilu o okrepljenem nadzoru, se pričakuje, da bodo bruto potrebe po financiranju države kratkoročno ostale visoke, predvsem zaradi visokega primarnega primanjkljaja, napovedanega za leti 2021 in 2022, in zabeleženih finančnih tokov v okviru instrumenta za posojila, predstavljenega v načrtu za okrevanje in odpornost, čeprav naj bi se slednja dodatna potreba po financiranju krila z izplačilom posojila v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
V naslednjih letih naj bi bile potrebe po financiranju zmerne in naj bi do leta 2030 ostale pod 15 % BDP.
Grčija še naprej ohranja veliko likvidnostno rezervo, ki jo varuje pred kratkoročnimi nihanji.
(10)
Grški bančni sektor je od konca programa evropskega mehanizma za stabilnost postal stabilnejši in odpornejši na šoke, vendar so še vedno prisotna preostala tveganja in pomembne osnovne ranljivosti, ki se bodo zaradi negativnega vpliva izbruha koronavirusa še povečale.
Vloge so še naprej zmerno rasle, banke pa z izkoriščanjem pogojev spodbujevalne denarne politike ohranjajo ustrezno likvidnost.
Delež nedonosnih posojil v bančnem sektorju se je izrazito zmanjšal in septembra 2021 dosegel 15 %, potem ko je decembra 2019 znašal 40,6 % (10), in sicer predvsem zaradi vrste listinjenj, podprtih v okviru sheme Hercules za zaščito sredstev.
Pričakuje se, da bodo nadaljnje načrtovane transakcije v okviru sheme tudi v prihodnje podpirale grške banke pri prizadevanjih za dosego enomestnih deležev nedonosnih posojil v letu 2022, ki pa bodo še naprej nad povprečjem EU.
Tveganje za izrazito negativen vpliv na kakovost sredstev po izteku ukrepov moratorija na odplačevanje dolga se do zdaj ni uresničilo.
Vendar pa so negativna tveganja še vedno prisotna in bi se lahko uresničila v letu 2022 po odpravi preostalih programov državne pomoči.
Sposobnost odplačevanja dolga gospodinjstev in nefinančnih družb ostaja nizka, medtem ko slabo razviti kapitalski trg omejuje dostop podjetij do nedolžniškega financiranja.
Listinjenje nedonosnih posojil ustvarja večje potrebe po oblikovanju rezervacij, kar kratkoročno negativno vpliva na dobičkonosnost bank in njihov kapitalski položaj, vendar bo bankam omogočilo, da zmanjšajo svoje stroške tveganja v prihodnosti in sprostijo prostor v bilancah stanja za nova posojila.
Vzajemna povezanost bank in držav se je med krizo zaradi pandemije okrepila, splošna kakovost kapitala bank pa ostaja nizka, vendar so bili v letu 2021 izvedeni uspešni ukrepi za povečanje kapitala.
Organi ostajajo zavezani ustreznim reformam finančnega sektorja, kot je učinkovito delovanje novega insolvenčnega okvira, ki je začel veljati junija 2021 in je zdaj podprt z ustrezno elektronsko infrastrukturo.
Pričakuje se tudi, da bo nedavno sprejetje obsežne revizije zakonika o civilnem postopku povečalo učinkovitost izvršilnih postopkov, vključno z izvajanjem e-dražb, medtem ko potekajo prizadevanja za izboljšanje funkcionalnosti platforme za e-dražbe ter dokončanje odprave zaostankov pri zadevah v zvezi z insolventnostjo gospodinjstev in pri unovčenih državnih poroštvih.
Učinek teh reform bo odvisen od pravočasnosti in učinkovitosti njihovega izvajanja, vendar je pozitivno, da se je postopek izterjave dolga po prekinitvah sodnih postopkov, povezanih s pandemijo, ponovno začel.
(11)
Poleg tega so organi sprejeli več drugih ključnih reform v okviru okrepljenega nadzora, ki so pomembne za odpravljanje temeljnih vzrokov gospodarskih težav Grčije, ne glede na zamude na nekaterih področjih, deloma zaradi izzivov, ki so jih povzročili pandemija in, bolj nedavno, požari v naravi poleti 2021.
Organi so sprejeli zlasti plačno reformo za organ za javne prihodke, kar je slednjemu omogočilo, da je privabil in zadržal usposobljeno osebje, pa tudi reforme upravljanja javnih financ, s katerimi so se izboljšali računovodski sistemi in sistemi spremljanja denarnih sredstev.
Nadalje so znatno povečali delež centraliziranega javnega naročanja za nakupe v zdravstvu in dobro napredujejo pri izterjavi vseh presežnih izdatkov, ki presegajo zakonsko določene omejitve porabe, od ponudnikov zdravstvenih storitev.
Dokončali so tudi uvedbo sistema socialno-solidarnostnega dohodka in opravili pregled sistema subvencij za lokalni javni prevoz.
S temi ukrepi naj bi se povečala učinkovitost javne porabe in pobiranja prihodkov, kar bo prispevalo k zmanjšanju visokega deleža dolga v prihodnosti.
Trgu dela naj bi koristili ukrepi, sprejeti za boj proti neprijavljenemu delu, in pravilno izvajanje posodobitev zneskov minimalne plače.
Poleg tega je vlada dokončala reformo energetskega sektorja in sprejela zakonodajo o licenciranju naložb, da bi poenostavila ustrezne postopke.
Organi so v ocenjevanje gospodarskih aktivnosti prav tako uvedli z zakonodajo
(10) Vir: grška centralna banka; merjeno na posamični ravni.