L 37/36
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.2.2022.
Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas.
Grieķija atbilstoši Padomes ieteikumam plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas.
Komisija norādīja, ka, ņemot vērā Grieķijas valsts sektora parāda līmeni un lielās vidēja termiņa ilgtspējas problēmas, kas pastāvēja vēl pirms Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma, Grieķijai, veicot atbalstošus budžeta pasākumus, ir svarīgi saglabāt piesardzīgu fiskālo politiku, lai vidējā termiņā nodrošinātu publisko finanšu ilgtspēju.
Komisija arī atgādināja, cik liela nozīme ir publisko finanšu struktūrai un budžeta pasākumu kvalitātei.
(9)
Grieķija kopš pandēmijas sākuma pastāvīgi ir bijusi obligāciju tirgos, un 2021. gadā, piesaistot 14 miljardus EUR atvērtajā tirgū, tā savu finansēšanas plānu izpildīja ar uzviju.
Neraugoties uz pandēmiju, arī 2021. gadā Grieķijas valsts kredītreitings uzlabojās, kā rezultātā samazinājās neatbilstība investīciju kategorijai.
Pašreizējos labvēlīgos finansēšanas nosacījumus atbalsta Eiropas līmenī pieņemti likviditātes pasākumi, kas ietver Eiropas Centrālās bankas pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu.
Pamatojoties uz 12. pastiprinātās uzraudzības ziņojumā sniegto parāda atmaksājamības analīzi, paredzams, ka valdības bruto finansējuma vajadzības īstermiņā saglabāsies paaugstinātas galvenokārt sakarā ar 2021. un 2022. gadam prognozēto lielo primāro deficītu un atveseļošanas un noturības plānā paredzētā aizdevumu mehānisma finanšu plūsmu uzskaiti, lai gan pēdējo minēto papildu finansējuma vajadzību paredzēts segt ar pieņemto Atveseļošanas un noturības mehānisma aizdevuma izmaksu.
Paredzams, ka turpmākajos gados finansējuma vajadzības būs mērenas un līdz 2030. gadam nepārsniegs 15 % no IKP.
Grieķija joprojām tur lielas naudas rezerves, kas aizsargā Grieķiju pret īstermiņa svārstībām.
(10)
Grieķijas banku nozare kopš Eiropas Stabilitātes mehānisma programmas beigām ir kļuvusi stabilāka un noturīgāka pret satricinājumiem, taču joprojām pastāv mantotie riski un ievērojama pamatā esošā neaizsargātība, kuru pastiprina koronavīrusa uzliesmojuma negatīvā ietekme.
Noguldījumu apjoms turpina pastāvīgi pieaugt, un bankām, pateicoties monetārās politikas stimulējošajiem nosacījumiem, joprojām ir pienācīga likviditāte.
Ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars banku nozarē ir ievērojami samazinājies no 40,6 % 2019. gada decembrī (10) līdz 15 % 2021. gada septembrī galvenokārt tāpēc, ka tika veiktas vairākas vērtspapīrošanas, ko atbalstīja “Hercules” aktīvu aizsardzības shēma.
Paredzams, ka turpmāki saskaņā ar minēto shēmu plānotie darījumi atbalstīs Grieķijas bankas to centienos ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvaru 2022. gadā samazināt līdz viencipara rādītājam, kaut arī tas joprojām pārsniegtu ES vidējo rādītāju.
Risks, ka parādu moratorija pasākumu izbeigšana radīs būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz aktīvu kvalitāti, līdz šim nav īstenojies.
Tomēr pastāv negatīvi riski, kuri sakarā ar atlikušo valsts atbalsta programmu atcelšanu varētu materializēties 2022. gadā.
Gan mājsaimniecību, gan nefinanšu sabiedrību spēja atmaksāt aizņēmumus joprojām ir maza, turklāt nepietiekami attīstītais kapitāla tirgus ierobežo uzņēmumu piekļuvi ar parādu nesaistītam finansējumam.
Ienākumus nenesošu aizdevumu vērtspapīrošanas rezultātā palielinās uzkrājumu veidošanas vajadzības; tas negatīvi ietekmē banku rentabilitāti un to kapitāla pozīcijas īstermiņā, taču ļaus bankām samazināt to riska izmaksas nākotnē un atbrīvot to bilancēs jaunu aizdevumu iespējas.
Pandēmijas izraisītās krīzes laikā tika pastiprināta valsts un banku saikne, un banku kapitāla vispārējā kvalitāte joprojām ir zema, taču 2021. gadā sekmīgi tika veiktas kapitāla palielināšanas darbības.
Iestādes joprojām ir apņēmušās īstenot attiecīgās finanšu nozares reformas, piemēram, uzlabot jaunā maksātnespējas regulējuma darbību, kurš stājās spēkā 2021. gada jūnijā un kura darbību tagad atbalsta attiecīgā elektroniskā infrastruktūra.
Paredzams, ka arī Civilprocesa kodeksa plašā pārskatīšana, kas pieņemta nesen, palielinās izpildes procedūru efektivitāti, tai skaitā e-izsoļu norisi, un vienlaikus turpinās darbs, lai uzlabotu e-izsoļu platformas funkcionalitāti un izskatītu neizskatītās mājsaimniecību maksātnespējas lietas un izpildītu pieprasītās valsts garantijas.
Šo reformu ietekme būs atkarīga no to īstenošanas savlaicīguma un efektivitātes, taču pozitīvi ir vērtējams tas, ka pēc tiesvedības traucējumiem, kas saistīti ar pandēmiju, ir atsākts parādu piedziņas process.
(11)
Turklāt iestādes ir pieņēmušas vairākas citas svarīgas reformas pastiprinātās uzraudzības ietvaros, kuras ir būtiskas Grieķijas ekonomisko grūtību pamatcēloņu novēršanai; dažās jomās gan ir vērojama kavēšanās, kas daļēji saistīta ar pašreizējās pandēmijas radītajām problēmām un – pēdējā laikā – ar 2021. gada vasarā notikušajiem meža ugunsgrēkiem.
Proti, iestādes pieņēma algu reformu attiecībā uz Valsts ieņēmumu iestādi, kā rezultātā tā var piesaistīt un noturēt kvalificētu personālu, vai valsts finanšu pārvaldības reformas grāmatvedības un naudas uzraudzības sistēmu uzlabošanai.
Iestādes ievērojami palielināja centralizētā iepirkuma daļu pirkumiem veselības aprūpes jomā un turpina atgūt no veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem visus izdevumus, kas pārsniedz tiesību aktos noteiktos izdevumu ierobežojumus.
Tās ir arī pabeigušas sociālās solidaritātes ienākumu shēmas ieviešanu un pārskatījušas vietējam sabiedriskajam transportam paredzēto subsīdiju sistēmu.
Paredzams, ka šie pasākumi palielinās publisko izdevumu, kā arī ieņēmumu iekasēšanas efektivitāti un tādējādi veicinās augstās parāda attiecības turpmāku samazināšanos.
Paredzams, ka darba tirgus gūs labumu no darbībām, kuru mērķis ir novērst nedeklarētu darbu, un no minimālās algas pārskatīšanas pienācīgas īstenošanas.
Turklāt valdība ir pabeigusi enerģētikas nozares reformu un pieņēmusi investīciju licencēšanas tiesību aktus, ar ko vienkāršo attiecīgās
(10) Avots: Grieķijas Banka, vērtēts individuālā līmenī.