L 37/36
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 2 18
remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti.
Kaip rekomendavo Taryba, Graikija taip pat planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas.
Komisija pažymėjo, kad, atsižvelgiant į Graikijos valdžios sektoriaus skolos lygį ir didelius tvarumo iššūkius vidutiniu laikotarpiu iki COVID-19 pandemijos protrūkio, svarbu, kad imdamasi remiamojo pobūdžio biudžeto priemonių šalis išlaikytų apdairią fiskalinę politiką, kad vidutiniu laikotarpiu būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas.
Komisija taip pat priminė viešųjų finansų struktūros ir biudžeto priemonių kokybės svarbą;
(9)
nuo pandemijos pradžios Graikija toliau veikė obligacijų rinkose ir 2021 m. viršijo savo finansavimo planą, atvirojoje rinkoje pritraukdama 14 mlrd. EUR.
Nepaisant pandemijos, Graikijos valstybės kredito reitingas 2021 m. toliau gerėjo ir atotrūkis iki investicinio reitingo toliau mažėjo.
Prie dabartinių palankių finansavimo sąlygų prisideda likvidumo priemonės, dėl kurių susitarta Europos lygmeniu, įskaitant Europos Centrinio Banko specialiąją pandeminę pirkimo programą.
Remiantis 12-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje pateikta skolos tvarumo analize numatoma, kad bendrasis valdžios sektoriaus finansavimo poreikis trumpuoju laikotarpiu išliks didelis daugiausia dėl 2021 ir 2022 m. numatomo didelio pirminio deficito ir dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos paskolų priemonės finansinių srautų registravimo, nors numatoma, kad pastarasis papildomo finansavimo poreikis bus patenkintas išmokėjus Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės paskolą.
Vėlesniais metais finansavimo poreikiai turėtų būti nedideli ir iki 2030 m. neviršyti 15 % BVP.
Graikija ir toliau išlaiko didelį grynųjų pinigų rezervą, kuris ją apsaugo nuo trumpalaikių svyravimų;
(10)
nuo Europos stabilumo mechanizmo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis.
Indėliai ir toliau nuolat augo, o bankai, pasinaudodami skatinamosios pinigų politikos sąlygomis, išlaiko pakankamą likvidumą.
Neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis bankų sektoriuje labai sumažėjo ir 2021 m. rugsėjo mėn. siekė 15 %, palyginti su 40,6 % 2019 m. gruodžio mėn. (10), – daugiausia dėl pakeitimo vertybiniais popieriais operacijų, remiamų pagal turto apsaugos programą „Hercules“.
Numatoma, kad tolesni planuojami sandoriai pagal programą ir toliau padės Graikijos bankams 2022 m. pasiekti vienaženklius neveiksnių paskolų dalies rodiklius, kurie vis tiek viršytų ES vidurkį.
Didelio neigiamo poveikio turto kokybei rizika pasibaigus skolos moratoriumo priemonių galiojimui iki šiol nepasitvirtino.
Tačiau neigiama rizika išlieka ir 2022 m. ji galėtų materializuotis panaikinus likusias valstybės paramos programas.
Tiek namų ūkių, tiek ne finansų bendrovių skolos grąžinimo galimybės tebėra menkos, o nepakankamai išvystyta kapitalo rinka riboja įmonių galimybes gauti finansavimą nesiskolinant.
Dėl neveiksnių paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais didėja atidėjinių poreikis, kuris trumpuoju laikotarpiu neigiamai veikia bankų pelningumą ir jų kapitalo pozicijas, tačiau ateityje tai leis bankams sumažinti savo rizikos sąnaudas ir savo balansuose rasti galimybių naujoms paskoloms teikti.
Per pandemijos krizę valstybės ir bankų ryšiai sustiprėjo, o bendra bankų kapitalo kokybė tebėra prasta, tačiau 2021 m. buvo imtasi sėkmingų kapitalo didinimo veiksmų.
Valdžios institucijos tebėra įsipareigojusios vykdyti atitinkamas finansų sektoriaus reformas, pavyzdžiui, užtikrinti veiksmingą naujosios nemokumo sistemos, kuri įsigaliojo 2021 m. birželio mėn. ir kurią dabar remia atitinkama elektroninė infrastruktūra, veikimą.
Taip pat tikimasi, kad, neseniai priėmus išsamiai peržiūrėtą Civilinio proceso kodekso redakciją, padidės vykdymo užtikrinimo procedūrų, įskaitant e. aukcionų vykdymą, veiksmingumas, be to, šiuo metu dirbama siekiant pagerinti e. aukcionų platformos funkcionalumą ir užbaigti susikaupusių namų ūkių nemokumo bylų ir pareikalautų valstybės garantijų nagrinėjimą.
Šių reformų poveikis priklausys nuo jų įgyvendinimo savalaikiškumo ir veiksmingumo, tačiau teigiamai vertintina tai, kad po su pandemija susijusių teismo procesų sutrikimų vėl pradėtas skolų išieškojimo procesas;
(11)
be to, vykstant griežtesnei priežiūrai, valdžios institucijos patvirtino keletą kitų pagrindinių reformų, kurios yra svarbios šalinant pagrindines Graikijos ekonominių sunkumų priežastis, nepaisant vėlavimo tam tikrose srityse, kurį iš dalies lėmė problemos, kurias sukėlė besitęsianti pandemija ir neseniai 2021 m. vasarą kilę gaisrai.
Visų pirma valdžios institucijos patvirtino Valstybės pajamų institucijos darbo užmokesčio reformą, leisiančią jai pritraukti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus, arba viešųjų finansų valdymo reformas, kuriomis tobulinamos apskaitos ir grynųjų pinigų stebėjimo sistemos.
Valdžios institucijos dar labiau padidino sveikatos priežiūros srityje vykdomų centralizuotų viešųjų pirkimų dalį ir toliau iš sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų sėkmingai atsiima visas išlaidas, viršijančias teisės aktais nustatytas išlaidų ribas.
Jos taip pat užbaigė socialinio solidarumo pajamų sistemos įgyvendinimą ir atliko subsidijų vietos viešajam transportui sistemos peržiūrą.
Tikimasi, kad šios priemonės padidins viešųjų išlaidų ir pajamų surinkimo veiksmingumą ir taip padės ateityje mažinti didelį skolos santykį.
Tikimasi, kad darbo rinkai bus naudingi veiksmai, kurių imtasi siekiant kovoti su nedeklaruojamu darbu, ir tvarkingas atnaujinto minimaliojo darbo užmokesčio įgyvendinimas.
Be to, Vyriausybė užbaigė energetikos sektoriaus reformą ir priėmė investicijų licencijavimo teisės aktus, kad būtų supaprastintos atitinkamos procedūros.
(10) Šaltinis – Graikijos bankas, duomenys atskirų bankų lygmeniu.