L 37/36
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.2.18.
Rezilienciaépítési Eszközt addicionális beruházások finanszírozására fogja felhasználni, ezzel folyamatos támogatást nyújtva a gazdasági helyreállításhoz.
A Tanács ajánlásának megfelelően Görögország a nemzeti finanszírozású beruházások szintjének fenntartásával is számol.
A Bizottság megjegyezte, hogy – tekintettel Görögország államadósságának szintjére és a Covid19-világjárvány kitörését megelőzően fennálló komoly középtávú fenntarthatósági kihívásokra –, a támogató költségvetési intézkedések meghozatalakor fenn kell tartani a prudens költségvetési politikát, hogy középtávon biztosított legyen az államháztartás fenntarthatósága.
A Bizottság emlékeztetett továbbá az államháztartás összetételének és a költségvetési intézkedések minőségének fontosságára.
(9)
Görögország a világjárvány kezdete óta fenntartja jelenlétét a kötvénypiacokon, és 2021-ben túlteljesítette finanszírozási tervét, összesen 14 milliárd EUR összegű forráshoz jutott a nyílt piacon.
Görögország államadósságminősítése a világjárvány ellenére 2021-ben tovább javult, tovább csökkentve a befektetési fokozattól való elmaradást.
A jelenlegi kedvező finanszírozási feltételeket az európai szinten elfogadott likviditási intézkedések – többek között az Európai Központi Bank pandémiás vészhelyzeti vásárlási programja – is támogatják.
A 12. megerősített felügyeleti jelentésben bemutatott adósságfenntarthatósági elemzés alapján a bruttó kormányzati finanszírozási igény rövid távon várhatóan magas marad, főként a 2021-re és 2022-re előre jelzett magas elsődleges hiány és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv szerinti hiteleszközhöz kapcsolódó tőkeáramlás figyelembevétele miatt, jóllehet ez utóbbi addicionális finanszírozási igényt a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszközből származó források folyósítása várhatóan fedezni fogja.
A következő években a finanszírozási igények várhatóan mérsékeltek lesznek, és 2030-ig a GDP 15 %-a alatt maradnak.
Görögország továbbra is nagy készpénzpuffert tart fenn, amely megvédi a rövid távú ingadozásokkal szemben.
(10)
A görög bankrendszer stabilitása és sokkokkal szembeni rezilienciája az Európai Stabilitási Mechanizmus programjának vége óta megnőtt, de a megörökölt kockázatok és a rendszer sérülékenységét eredményező jelentős mögöttes problémák továbbra is jelen vannak, a helyzetet pedig tovább tetézik a koronavírus-járvány kedvezőtlen hatásai.
A betétállomány folyamatosan növekedett, és a bankok megfelelő likviditást tartanak fenn, kihasználva a laza monetáris politikai feltételeket.
A bankszektorban a nemteljesítő hitelek aránya markánsan, a 2019. decemberi 40,6 %-ról (10) 2021 szeptemberére 15 %-ra csökkent, ami főként a Herkules eszközvédelmi program által támogatott értékpapírosításoknak tudható be.
A program keretében tervezett újabb tranzakciók várhatóan továbbra is támogatják a görög bankokat abban, hogy 2022-ben a nemteljesítő hitelek arányát egy számjegyűre csökkentsék – amely azonban még mindig az uniós átlag felett maradna.
Az adósságmoratóriumok lejártát követően az eszközminőségre gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatás kockázata eddig nem valósult meg.
Lefelé mutató kockázatok azonban továbbra is fennállnak, és ezek a még folyamatban lévő állami támogatási programok megszüntetését követően 2022-ben ténylegesen is éreztethetik hatásukat.
Mind a háztartások, mind a nem pénzügyi vállalatok adósságtörlesztési kapacitása továbbra is alacsony, míg a tőkepiacok alulfejlettsége miatt korlátozott a vállalkozások hozzáférése a nem hiteljellegű eszközökhöz.
A nemteljesítő hitelek értékpapírosítása megnövekedett tartalékképzési igényeket eredményez, ami rövidtávon rontja a bankok jövedelmezőségét és tőkehelyzetét, de lehetővé teszi a bankok számára, hogy a jövőre nézve csökkentsék kockázati költségüket, és mozgásteret biztosít a bankok mérlegében az új hitelezéshez.
A pandémiás válság során erősödött a bankok és az állam közötti visszacsatolási spirál, és a bankok tőkéjének általános minősége továbbra is alacsony, de 2021-ben sikeres intézkedésekre került sor a tőkehelyzet javítása érdekében.
A hatóságok továbbra is elkötelezettek a pénzügyi ágazat releváns reformjai mellett, így például a 2021 júniusában hatályba lépett új fizetésképtelenségi keret hatékony működése mellett, amelyhez már rendelkezésre áll a megfelelő elektronikus infrastruktúra.
A polgári perrendtartás átfogó módosításának közelmúltbeli elfogadása várhatóan szintén növelni fogja a végrehajtási eljárások hatékonyságát – ideértve az elektronikus árverések lebonyolítását is –, miközben folyamatban van az elektronikus árverési platform működésének javítására, a háztartások fizetésképtelenségével és a lehívott állami garanciákkal kapcsolatos ügyhátralék felszámolására irányuló munka.
E reformok hatása végrehajtásuk megfelelő ütemezésétől és hatékonyságától függ, de pozitívum, hogy a világjárvány hatására a bírósági eljárásokban jelentkező zavarokat követően újraindultak az adósságbehajtási folyamatok.
(11)
Emellett a hatóságok több más, a megerősített felügyelet keretében nyomon követett kulcsfontosságú reformot is elfogadtak, amelyek relevánsak a Görögország gazdasági nehézségeit kiváltó okok kezelése szempontjából, bár bizonyos területeken késedelmek tapasztalhatók, részben a jelenlegi világjárvány, és a közelmúltban, 2021 augusztusában bekövetkezett erdőtüzek okozta kihívások miatt.
Mindenekelőtt, a hatóságok elfogadták a Görög Adóhatóság bérreformját, amely lehetővé teszi számára, hogy szakképzett személyzetet alkalmazzon és azt meg is tartsa, továbbá az államháztartás-irányítás reformját, amely javítja a számviteli rendszert és a pénzmozgások nyomon követésére szolgáló rendszert.
A hatóságok emellett jelentősen növelték a központosított egészségügyi beszerzések arányát, és továbbra is jól haladnak a jogszabályi felső korláton felüli állami kiadásoknak az egészségügyi szolgáltatóktól történő visszakövetelésével.
Befejezték továbbá a szociális szolidaritási jövedelmi rendszer bevezetését, és felülvizsgálták a helyi tömegközlekedés támogatási rendszerét.
Ezek az intézkedések várhatóan növelik az állami kiadások és a bevételbeszedés hatékonyságát, és ezáltal a jövőben hozzájárulnak a magas államadósság-ráta további csökkenéséhez.
A munkaerőpiac számára várhatóan előnyösek lesznek a be nem jelentett munkavégzés kezelése és a minimálbér kiigazításának rendezett végrehajtása érdekében hozott intézkedések.
Ezenkívül a kormány végigvitte az energiaágazat reformját, és a beruházások engedélyezésére
(10) Forrás: Görög Nemzeti Bank, egyedi szinten mérve.