L 37/36
HR
Službeni list Europske unije
18.2.2022.
financiranje dodatnih ulaganja.
U skladu s preporukom Vijeća, Grčka namjerava zadržati ulaganja koja financira država.
Komisija je napomenula da je, s obzirom na razinu grčkog državnog duga i velike izazove u pogledu srednjoročne održivosti koji su postojali i prije izbijanja pandemije bolesti COVID-19, pri poduzimanju poticajnih proračunskih mjera važno očuvati razboritu fiskalnu politiku kako bi se osigurale održive javne financije u srednjoročnom razdoblju.
Komisija je podsjetila i na važnost sastava javnih financija i kvalitete proračunskih mjera.
(9)
Grčka je od početka pandemije i dalje prisutna na tržištima obveznica te je 2021.
premašila svoj plan financiranja i prikupila 14 milijardi EUR na otvorenom tržištu.
Kreditni rejting Grčke nastavio se poboljšavati 2021.
unatoč pandemiji, čime je dodatno smanjen jaz u odnosu na investicijski rejting.
Postojeći povoljni uvjeti financiranja temelje se na mjerama likvidnosti dogovorenima na europskoj razini, uključujući hitni program kupnje zbog pandemije koji provodi Europska središnja banka.
Na temelju analize održivosti duga predstavljene u dvanaestom Ažuriranom izvješću o pojačanom nadzoru očekuje se da će državne bruto potrebe za financiranjem u kratkoročnom razdoblju i dalje biti povišene uglavnom zbog visokog primarnog deficita predviđenog za 2021. i 2022. te bilježenja financijskih tokova u okviru Instrumenta za kreditiranje predstavljenog u planu za oporavak i otpornost, iako bi dodatna potreba za financiranjem provedbe Instrumenta za kreditiranje trebala biti pokrivena isplatom zajma u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.
Očekuje se da će u narednim godinama potrebe za financiranjem biti umjerene i ostati ispod 15 % BDP-a do 2030.
Grčka i dalje održava visoku gotovinsku pričuvu kojom se štiti od kratkoročnih fluktuacija.
(10)
Od završetka programa Europskog stabilizacijskog mehanizma grčki je bankarski sektor postao stabilniji i otporniji na udare, no naslijeđeni rizici i znatni temeljni nedostaci još su prisutni i sve izraženiji zbog nepovoljnog utjecaja pandemije koronavirusa.
Depoziti kontinuirano rastu i banke održavaju odgovarajuću likvidnost iskorištavanjem povoljnih uvjeta monetarne politike.
Udio neprihodonosnih kredita u bankarskom sektoru znatno se smanjio te je u prosincu 2021.
iznosio 15 % u odnosu na 40,6 % u prosincu 2019.
(10), uglavnom zbog niza sekuritizacija u okviru programa zaštite imovine „Heraklo”.
Očekuje se da će se daljnjim planiranim transakcijama u okviru programa nastaviti potpora grčkim bankama u njihovim nastojanjima da 2022.
smanje omjer neprihodonosnih kredita ispod 10 %, što je i dalje iznad prosjeka EU-a.
Zasad se rizik od znatnog negativnog učinka na kvalitetu imovine nakon isteka mjera moratorija na dug nije ostvario.
Međutim, i dalje postoje negativni rizici koji bi se mogli ostvariti 2022.
nakon ukidanja preostalih programa državne potpore.
Sposobnost otplate duga kućanstava i nefinancijskih društava i dalje je niska, a nedovoljno razvijeno tržište kapitala ograničava pristup poduzeća financiranju koje se ne temelji na zaduživanju.
Sekuritizacije neprihodonosnih kredita dovode do povećanih potreba za rezervacijama, što kratkoročno negativno utječe na profitabilnost banaka i njihove strukture kapitala, ali će im omogućiti da u budućnosti smanje troškove rizika i u svojim bilancama oslobode prostor za novo kreditiranje.
Povezanost države i banaka ojačana je tijekom krize uzrokovane pandemijom, ukupna kvaliteta kapitala banaka i dalje je niska, ali su 2021.
provedene uspješne mjere za povećanje kapitala.
Grčka tijela nastavljaju provedbu relevantnih reformi financijskog sektora, primjerice u pogledu djelotvornosti novog stečajnog okvira, koji je stupio na snagu u lipnju 2021. i sada je poduprt odgovarajućom elektroničkom infrastrukturom.
Očekuje se i da će se nedavnom opsežnom revizijom Zakona o parničnom postupku povećati učinkovitost ovršnih postupaka, uključujući provedbu e-dražbi, a u tijeku je rad na poboljšanju platforme za elektroničke dražbe i rješavanje zaostalih predmeta nesolventnosti kućanstava i unovčenih državnih jamstava.
Učinak tih reformi ovisit će o pravodobnosti i djelotvornosti njihove provedbe, ali pozitivno je da su ponovno pokrenuti ovršni postupci nakon poremećaja u radu sudova zbog pandemije.
(11)
Osim toga, grčka tijela donijela su niz drugih bitnih reformi u okviru pojačanog nadzora koje su relevantne za uklanjanje temeljnih uzroka gospodarskih poteškoća Grčke, bez obzira na kašnjenja u određenim područjima, koja su djelomično posljedica aktualne pandemije i nedavnih šumskih požara u ljeto 2021.
Konkretno, reforma plaća tijela za javne prihode, čime mu je omogućeno da privuče i zadrži kvalificirano osoblje ili reforme upravljanja javnim financijama kojima se poboljšavaju računovodstveni sustav i sustav za praćenje gotovine.
Osim toga, grčka tijela osjetno su povećala udio centralizirane javne nabave u sektoru zdravstvene skrbi i dobro napreduju s povratom iznosa koji su pružateljima zdravstvene skrbi plaćeni iznad propisanih ograničenja potrošnje.
Dovršila su i uvođenje programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti i proveli reviziju sustava subvencija za lokalni javni prijevoz.
Očekuje se da će se tim mjerama povećati učinkovitost javne potrošnje i naplate poreza i na taj način ubuduće pridonijeti smanjenju visokog udjela duga.
Očekuje se da će tržištu rada koristiti mjere za rješavanje neprijavljenog rada i pravilnu provedbu ažuriranja minimalne plaće.
Nadalje, vlada je dovršila reformu energetskog sektora i donijela propise o izdavanju dozvola za ulaganja radi pojednostavnjenja odgovarajućih postupaka.
Grčka su tijela u procjenu gospodarskih djelatnosti uvela i kriterije zaštite okoliša usklađene sa zakonodavstvom EU-a i
(10) Izvor: Grčka središnja banka, mjereno na pojedinačnoj razini.