L 37/36
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
18.2.2022
elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen.
Kuten neuvosto on suosittanut, Kreikka aikoo myös jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja.
Komissio totesi, että kun otetaan huomioon Kreikan julkisen talouden velan taso ja keskipitkän aikavälin suuret kestävyyshaasteet ennen covid-19-pandemian puhkeamista, Kreikan on elvyttäviä julkisen talouden toimenpiteitä toteuttaessaan tärkeää säilyttää finanssipolitiikka maltillisena varmistaakseen keskipitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyyden.
Komissio muistutti myös julkisen talouden koostumuksen ja julkisen talouden toimenpiteiden laadun tärkeydestä.
(9)
Kreikka on pandemian puhkeamisen jälkeenkin pysynyt joukkolainamarkkinoilla ja ylittänyt varainhankintasuunni­ telmansa vuonna 2021 keräämällä avoimilta markkinoilta 14 miljardia euroa.
Kreikan valtion luottoluokitus parani edelleen vuonna 2021 pandemiasta huolimatta, mikä kavensi entisestään eroa investointiluokkaan.
Nykyisten suotuisten rahoitusolojen tukena ovat Euroopan tasolla sovitut maksuvalmiustoimenpiteet, joihin kuuluu myös Euroopan keskuspankin perustama pandemiaan liittyvässä poikkeustilanteessa toteutettava osto-ohjelma (Pandemic Emergency Purchase Programme, PEPP-ohjelma).
Tiukennettua valvontaa koskevassa kahdennessatoista raportissa esitetyn velkakestävyysanalyysin perusteella julkisen talouden bruttorahoitustarpeen odotetaan säilyvän suurena lyhyellä aikavälillä pääasiassa vuosiksi 2021 ja 2022 ennustetun suuren perusalijäämän ja elpymis- ja palautumis­ suunnitelman mukaisen lainajärjestelyn rahavirtojen kirjaamisen vuoksi, joskin jälkimmäinen lisärahoitustarve odotetaan katettavan elpymis- ja palautumistukivälineen lainan nostolla.
Seuraavina vuosina rahoitustarpeiden odotetaan olevan maltillisia ja pysyvän alle 15 prosentissa suhteessa BKT:hen vuoteen 2030 saakka.
Kreikalla on edelleen suuri käteispuskuri, joka suojaa sitä lyhyen aikavälin vaihteluilta.
(10)
Kreikan pankkisektorista on tullut vakaampi ja häiriönsietokykyisempi Euroopan vakausmekanismin ohjelman päättymisen jälkeen, mutta jäljellä on edelleen vanhoja riskejä ja merkittäviä taustalla olevia haavoittuvuuksia, joita koronavirusepidemian kielteinen vaikutus vahvistaa.
Talletukset ovat edelleen kasvaneet tasaisesti.
Pankkien likviditeetti on riittävä, ja ne hyödyntävät elvyttävää rahapolitiikkaa.
Järjestämättömien lainojen osuus pankkisektorilla on supistunut voimakkaasti.
Syyskuussa 2021 se oli 15 prosenttia, kun se oli joulukuussa 2019 ollut 40,6 prosenttia (10).
Supistuminen johtuu pääasiassa arvopaperistamisista, joita on toteutettu omaisuuserien suojaamisjärjestelmän (Hercules) tuella.
Ohjelmassa suunniteltujen tulevien transaktioiden odotetaan tukevan edelleen Kreikan pankkeja, kun ne pyrkivät saamaan järjestämättömien lainojensa osuuden vuonna 2022 alle 10 prosenttiin, jolloin osuus olisi edelleen suurempi kuin EU:ssa keskimäärin.
Omaisuuserien laatuun kohdistuva merkittävä kielteisten vaikutusten riski lainojen takaisinmaksun lykkäämistoimenpiteiden päättymisen seurauksena ei ole tähän mennessä toteutunut.
Heikkenemisriskit ovat kuitenkin edelleen olemassa, ja ne saattavat toteutua vuonna 2022 jäljellä olevien valtion tukiohjelmien lakkauttamisen jälkeen.
Sekä kotitalouksien että rahoitusalan ulkopuolisten yritysten velan takaisinmaksukyky on edelleen heikko, ja pääomamarkkinat ovat alikehittyneet, mikä rajoittaa yritysten mahdollisuuksia saada muuta kuin velkarahoitusta.
Järjestämättömien lainojen arvopaperistamiset lisäävät luottotappiovarausten tarvetta, mikä heikentää pankkien kannattavuutta ja pääomapositioita lyhyellä aikavälillä mutta vähentää pankkien riskikustannuksia tulevaisuudessa ja vapauttaa niiden taseista tilaa uusille lainoille.
Valtion ja pankkien välinen yhteys on pandemian aiheuttaman kriisin aikana vahvistunut.
Pankkien pääoman yleinen laatu on edelleen heikko, mutta vuonna 2021 toteutettiin tuloksellisia toimia pääoman lisäämiseksi.
Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneet asiaankuuluviin rahoitusalan uudistuksiin, kuten kesäkuussa 2021 voimaan tulleen uuden maksukyvyttömyyskehyksen tulokselliseen toimintaan, jota nyt tuetaan sähköisellä infrastruktuurilla.
Siviiliprosessilain äskettäin hyväksytyn laajan tarkistuksen odotetaan myös lisäävän täytäntöönpa­ nomenettelyjen tehokkuutta, sähköiset huutokaupat mukaan lukien, samalla kun käynnissä on työ sähköisten huutokauppojen alustan toimivuuden parantamiseksi ja kotitalouksien maksukyvyttömyystapausten ja maksettavaksi vaadittujen valtiontakausten suman purkamiseksi.
Näiden uudistusten vaikutus riippuu niiden toteuttamisen oikea-aikaisuudesta ja tuloksellisuudesta, mutta on myönteistä, että velkojen perintäprosessi on käynnistynyt uudelleen pandemiaan liittyvän oikeuskäsittelyjen keskeytymisen jälkeen.
(11)
Lisäksi viranomaiset ovat hyväksyneet tiukennetun valvonnan piiriin kuuluvia muita keskeisiä uudistuksia, joita tarvitaan Kreikan talousvaikeuksien perimmäisiin syihin puuttumiseksi, joskin tietyillä osa-alueilla on ilmennyt viivästyksiä, jotka osittain johtuvat meneillään olevasta pandemiasta ja kesän 2021 maastopaloista johtuvista haasteista.
Viranomaiset ovat muun muassa hyväksyneet veroviranomaisen palkkauudistuksen, jonka avulla se voi houkutella ja saada pidettyä pätevää henkilöstöä, ja julkisen varainhoidon uudistuksia, joilla parannetaan kirjanpitoja kassanseurantajärjestelmiä.
Viranomaiset ovat edelleen lisänneet huomattavasti keskitettyjen hankintojen osuutta terveydenhuoltohankinnoista ja onnistuneet edelleen keräämään terveydenhuoltopalvelujen tarjoajilta takaisin ylimääräisiä maksuja, jotka ylittävät lakisääteiset menorajat.
Myös sosiaalisen solidaarisuustulon mallin käyttöönotto on saatu päätökseen, ja julkisen paikallisliikenteen tukijärjestelmää on tarkasteltu uudelleen.
Näiden toimenpiteiden odotetaan tehostavan julkista varainkäyttöä ja veronkantoa ja sitä kautta edistävän korkean velkasuhteen pienenemistä tulevaisuudessa.
Työmarkkinoiden odotetaan hyötyvän pimeän työn torjumiseksi toteutetuista toimista ja vähimmäispalkan päivitysten asianmukaisesta toteuttamisesta.
Lisäksi hallitus on saanut päätökseen energia-alan uudistuksen ja hyväksynyt investointilupalainsäädännön kokonaisuudessaan yksinkertais­
(10) Lähde: Kreikan keskuspankki, mitattuna yksittäisten pankkien tasolla.