L 37/36
ET
Euroopa Liidu Teataja
18.2.2022
investeeringud.
Komisjon märkis, et võttes arvesse Kreeka valitsemissektori võlataset ja suuri probleeme keskpika perspektiivi jätkusuutlikkusega juba enne COVID-19 pandeemia puhkemist, on toetavate eelarvemeetmete võtmisel oluline säilitada konservatiivne eelarvepoliitika, et tagada riigi rahanduse jätkusuutlikkus keskpikas perspektiivis.
Samuti tuletas komisjon meelde riigi rahanduse struktuuri ja eelarvemeetmete kvaliteedi tähtsust.
(9)
Ka pärast pandeemia algust püsis Kreeka võlakirjaturgudel ja ületas 2021. aastal oma rahastamiskava eesmärke, kaasates avatud turul 14 miljardit eurot.
Kreeka krediidireiting paraneb pandeemiast hoolimata ka 2021. aastal, lähenedes veelgi investeerimisjärgu reitingule.
Praeguseid soodsaid rahastamistingimusi toetavad Euroopa tasandil kokku lepitud likviidsusmeetmed, sealhulgas Euroopa Keskpanga pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorraline varaostukava.
Tõhustatud järelevalve kaheteistkümnendas aruandes esitatud võla jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal võib eeldada, et valitsemissektori kogurahastamisvajadus jääb lühemas perspektiivis suureks peamiselt 2021. ja 2022. aastaks prognoositava suure esmase eelarvepuudujäägi ning taaste- ja vastupidavuskava kohase laenurahastu rahavoogude tõttu, kuigi viimasena nimetatud lisarahastamisvajadus kaetakse eeldatavasti taaste- ja vastupidavusrahastu laenuga.
Järgnevatel aastatel peaks rahastamisvajadus olema mõõdukas ja jääma 2030. aastani alla 15 % SKPst.
Kreekal on jätkuvalt suur rahapuhver, mis kaitseb teda lühiajaliste kõikumiste eest.
(10)
Kreeka pangandussektor on alates Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi lõpust muutunud stabiilsemaks ja šokikindlamaks, kuid säilinud on varasemast ajast pärit riskid ja nendega seotud märkimisväärne haavatavus, mida võimendab koroonaviiruse pandeemia negatiivne mõju.
Hoiused on pidevalt kasvanud ja pangad on säilitanud piisava likviidsuse, kasutades ära soodsaid rahapoliitilisi tingimusi.
Viivislaenude osakaal pangandussektoris on märgatavalt langenud – 2019. aasta detsembris oli see 40,6 %, 2021. aasta septembris aga 15 % (10) –, seda peamiselt tänu varade kaitse kavast „Herakles“ toetatud väärtpaberistamistele.
Kava raames plaanis olevad täiendavad tehingud peaksid jätkuvalt toetama Kreeka pankade püüdlust saavutada 2022. aastal viivislaenude ühekohaline suhtarv, mis oleks aga siiski endiselt üle ELi keskmise.
Võlamoratooriumide meetmete aegumise järel varade kvaliteedile avalduva märkimisväärse kahjuliku mõju oht ei ole seni realiseerunud.
Kuid langusrisk ei ole kadunud ja võib teostuda 2022. aastal, pärast riiklike toetusprogrammide lõppu.
Nii kodumajapidamiste kui ka finantssektoriväliste ettevõtete suutlikkus võlgu tagasi maksta on endiselt väike ning vähearenenud kapitaliturg piirab ettevõtete juurdepääsu muud laadi rahastamisele peale laenude.
Viivislaenude väärtpaberistamine suurendab eraldiste vajadust, mis vähendab lühikeses perspektiivis pankade kasumlikkust ja kapitalipositsioone, kuid võimaldab pankadel vähendada edaspidi oma riskikulu ja teha oma bilansis ruumi uute laenude andmiseks.
Pandeemiakriisi ajal tugevdati riigi ja pankade vahelist seost ning pankade kapitali üldine kvaliteet on endiselt madal, kuid 2021. aastal võeti edukaid kapitali suurendamise meetmeid.
Ametiasutused on jätkuvalt pühendunud asjakohastele finantssektori reformidele, näiteks 2021. aasta juunis jõustunud uue maksejõuetusraamistiku tõhusale toimimisele, mida nüüd toetab sobiv elektrooniline taristu.
Tsiviilkohtumenetluse seadustiku hiljutine ulatuslik läbivaatamine peaks tõhustama täitemenetlusi, sealhulgas e-oksjonite läbiviimist, ning käimas on töö e-oksjoni platvormi toimimise parandamiseks ning kodumajapidamiste maksejõuetusjuhtumite ja sissenõutud riigigarantiide kuhjumise lõpetamiseks.
Nende reformide mõju sõltub nende rakendamise õigeaegsusest ja tõhususest, kuid on positiivne, et pärast pandeemiaga seotud häireid kohtumenetlustes on võlgade sissenõudmise protsess taas alanud.
(11)
Lisaks on ametiasutused tõhustatud järelevalve raames võtnud vastu mitu muud olulist reformi, mis on olulised Kreeka majandusraskuste algpõhjustega tegelemiseks, hoolimata viivitustest teatavates valdkondades, mis on osaliselt tingitud jätkuvast pandeemiast ja 2021. aasta suvel toimunud metsa- ja maastikupõlengutega seotud probleemidest.
Konkreetsemalt võtsid ametiasutused vastu maksuameti palgareformi, mis võimaldab ametil meelitada ligi ja hoida tööl kvalifitseeritud töötajaid, ning avaliku sektori finantsjuhtimise reformid, millega parandatakse raamatupidamis- ja kassapõhise järelevalve süsteeme.
Ametiasutused suurendasid veel märkimisväärselt tsentraliseeritud tervishoiuhangete osakaalu ning jätkavad edukalt seadusega kehtestatud kulutuste ülemmäära ületavate kulutuste tagasinõudmist tervishoiuteenuste osutajatelt.
Samuti viisid nad lõpule sotsiaalse solidaarsissetulekukava kasutuselevõtu ja vaatasid läbi kohaliku ühistranspordi toetuste süsteemi.
Need meetmed peaksid suurendama avaliku sektori kulutuste ja tulude kogumise tõhusust ning aitama seega edaspidi vähendada valitsemissektori suurt võla suhet SKPsse.
Tööturg peaks saama kasu deklareerimata töö vastastest meetmetest ja miinimumpalga ajakohastamise korrakohasest rakendamisest.
Lisaks viis valitsus lõpule energiasektori reformi ning võttis vastu investeeringute litsentsimist käsitlevad õigusaktid, et vastavaid menetlusi lihtsustada.
Ametiasutused võtsid majandustegevuse hindamiseks kasutusele ELi õigusaktidega ühtlustatud keskkonnakriteeriumid ning
(10) Allikas: Kreeka Pank, mõõdetud individuaalsel tasandil.