L 37/36
DA
Den Europæiske Unions Tidende
18.2.2022
løbende at støtte genopretningen ved at anvende genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer.
Som henstillet af Rådet agter Grækenland også at opretholde nationalt finansierede investeringer.
I betragtning af omfanget af Grækenlands offentlige gæld og de store udfordringer med hensyn til holdbarheden af de offentlige finanser på mellemlang sigt inden udbruddet af covid-19-pandemien er det, som Kommissionen har konstateret, vigtigt i forbindelse med indførelsen af understøttende budgetforanstaltninger at opretholde en forsigtig finanspolitik for at sikre holdbare offentlige finanser på mellemlang sigt.
Kommissionen mindede endvidere om betydningen af sammensætningen af de offentlige finanser og kvaliteten af budgetforanstaltningerne.
(9)
Siden pandemiens begyndelse har Grækenland opretholdt sin tilstedeværelse på obligationsmarkederne og har i 2021 mere end levet op til sin finansieringsplan, idet landet har rejst 14 mia.
EUR på det åbne marked.
Kreditvur­ deringen af Grækenlands statsgæld er i 2021 fortsat forbedret på trods af pandemien, hvorved afstanden til ratingen »investeringsværdig« er blevet yderligere indsnævret.
De nuværende gunstige finansieringsvilkår understøttes af likviditetsforanstaltninger, der er aftalt på europæisk plan, herunder Den Europæiske Centralbanks opkøbsprogram på foranledning af den pandemiske nødsituation.
På grundlag af den gældsholdbarhedsanalyse, der blev fremlagt i den 12. rapport om skærpet overvågning, forventes det offentlige bruttofinansieringsbehov fortsat at være stort på kort sigt, hovedsagelig på grund af det høje primære underskud, der forventes i 2021 og 2022, og registreringen af de finansielle strømme i den lånefacilitet, der blev fremlagt i genopretnings- og resiliensplanen, selv om det yderligere finansieringsbehov til denne facilitet forventes at blive dækket af udbetalingen af lånet fra genopretningsog resiliensfaciliteten.
I de efterfølgende år forventes et moderat finansieringsbehov, der frem til 2030 bør ligge under 15 % af BNP.
Grækenland opretholder fortsat en stor likviditetsbuffer, der beskytter landet mod kortsigtede udsving.
(10)
Den græske banksektor er siden afslutningen af programmet inden for rammerne af den europæiske stabilitets­ mekanisme blevet mere stabil og modstandsdygtig over for chok, men de tilbageværende risici og væsentlige underliggende svagheder er fortsat til stede og vil sandsynligvis blive forværret af de betydelige negative konsekvenser af covid-19-udbruddet.
Indskuddene er fortsat vokset støt, og bankerne opretholder tilstrækkelig likviditet, idet de drager fordel af lempelige pengepolitiske vilkår.
Andelen af misligholdte lån i banksektoren er faldet markant fra 40,6 % i december 2019 til 15 % i september 2021 (10), hovedsagelig på grund en række securitiseringer inden for rammerne af »Hercules-ordningen« til beskyttelse af aktiver.
Yderligere planlagte transaktioner inden for rammerne af ordningen forventes fortsat at støtte de græske banker i deres bestræbelser på at få andelen af misligholdte lån ned under 10 % i 2022, hvilket imidlertid stadig vil ligge over EU-gennemsnittet.
Risikoen for en betydelig negativ indvirkning på aktivernes kvalitet efter udløbet af foranstaltningerne vedrørende gældsmoratorier er endnu ikke blevet virkelighed.
Der er dog fortsat nedadrettede risici, som kan blive en realitet i 2022 efter ophævelsen af de resterende statsstøtteprogrammer.
Både husholdningers og ikkefinansielle selskabers evne til at tilbagebetale gæld er fortsat lav, mens det underudviklede kapitalmarked begrænser virksomhedernes adgang til ikkegældsbaseret finansiering.
Securitiseringerne af misligholdte lån fører til øgede tilførselsbehov, som tynger bankernes rentabilitet og deres kapitalpositioner på kort sigt, men vil gøre det muligt for bankerne at reducere deres risikoomkostninger i fremtiden og skabe plads til nye udlån på deres balancer.
Forbindelsen mellem stat og bank blev forstærket under pandemikrisen, og den generelle kvalitet af bankernes kapital er fortsat lav, men der blev dog gennemført vellykkede kapitalforøgende foranstaltninger i 2021.
Myndighederne arbejder fortsat på relevante reformer af den finansielle sektor såsom at sikre, at den nye insolvensramme, der trådte i kraft i juni 2021, fungerer bedre og nu støttes af den relevante elektroniske infrastruktur.
Den nylige vedtagelse af en omfattende revision af den civile retsplejelov forventes også at øge effektiviteten af håndhævelsesprocedurerne, herunder ved gennemførelse af e-auktioner, og samtidig arbejdes der på at forbedre e-auktionsplatformens funktion og afvikle efterslæbet af sager vedrørende insolvente husstande og udnyttede statsgarantier.
Virkningen af disse reformer vil afhænge af, om de er rettidige og gennemføres effektivt, men det er positivt, at gældsinddrivelsesprocessen er genoptaget efter afbrydelserne af retslige procedurer som følge af pandemien.
(11)
Desuden har myndighederne inden for rammerne af den skærpede overvågning vedtaget en række andre vigtige reformer, som er relevante for at tackle de grundlæggende årsager til Grækenlands økonomiske vanskeligheder, selv om der er opstået forsinkelser på visse områder, til dels på grund af udfordringer som følge af den igangværende pandemi og på det seneste naturbrandene i sommeren 2021.
Myndighederne har navnlig vedtaget en lønreform for myndigheden for offentlige indtægter, der gør det muligt for denne at tiltrække og fastholde kvalificeret personale, eller reformer af forvaltningen af de offentlige finanser, der forbedrer regnskabssystemerne og systemerne til overvågning af likvide midler.
De har endvidere i betydeligt omfang øget andelen af centraliserede indkøb af sundhedsydelser og inddriver fortsat overskydende udgifter, der overstiger de lovfæstede beløbsgrænser, fra sundhedsudbyderne.
Myndighederne afsluttede også udrulningen af den sociale og solidariske indkomstordning og foretog en revision af ordningen for tilskud til lokal offentlig transport.
Disse foranstaltninger forventes at øge effektiviteten af de offentlige udgifter og opkrævningen af indtægter og dermed på længere sigt bidrage til at nedbringe den høje gældskvote.
Arbejdsmarkedet forventes at drage fordel af de foranstaltninger, der er truffet for at
(10) Kilde: Grækenlands nationalbank, målt på individuelt niveau.