L 37/36
CS
Úřední věstník Evropské unie
18.2.2022
problémům s udržitelností ve střednědobém horizontu, s nimiž se Řecko potýkalo před vypuknutím pandemie COVID-19, je důležité zachovat při přijímání podpůrných rozpočtových opatření obezřetnou fiskální politiku, aby byla ve střednědobém horizontu zajištěna udržitelnost veřejných financí.
Komise rovněž připomněla význam skladby veřejných financí a kvality rozpočtových opatření.
(9)
Od začátku pandemie si Řecko udrželo přítomnost na dluhopisových trzích a v roce 2021 překročilo svůj plán financování, když získalo 14 miliard EUR na otevřeném trhu.
Rating řeckého státního dluhu se v roce 2021 navzdory pandemii stále zlepšoval a dále se přibližoval investičnímu stupni.
Současné příznivé podmínky financování jsou podpořeny opatřeními v oblasti likvidity dohodnutými na evropské úrovni, včetně nouzového pandemického programu Evropské centrální banky pro nákupy aktiv.
Na základě analýzy udržitelnosti dluhu prezentované v 12. zprávě o posíleném dohledu se očekává, že hrubé potřeby financování vládních institucí zůstanou v krátkodobém horizontu zvýšené, zejména v důsledku vysokého primárního schodku předpokládaného pro roky 2021 a 2022 a vykazování finančních toků v rámci úvěrového nástroje představeného v plánu pro oživení a odolnost, třebaže u druhé jmenované potřeby dodatečného financování se očekává, že bude pokryta vyplacením půjčky z Nástroje pro oživení a odolnost.
Pro následující roky se očekává, že finanční potřeby budou mírné a do roku 2030 zůstanou pod hranicí 15 % HDP.
Řecko si i nadále udržuje vysokou hotovostní rezervu, která zemi chrání před krátkodobými výkyvy.
(10)
Řecký bankovní sektor je od ukončení programu Evropského mechanismu stability stabilnější a odolnější vůči otřesům, nicméně nadále přetrvávají stará rizika a významné základní slabiny, které budou negativním dopadem koronavirové pandemie ještě prohloubeny.
Vklady dále plynule rostou a banky si udržují přiměřenou likviditu, přičemž využívají podmínek expanzivní měnové politiky.
Podíl úvěrů se selháním v bankovním sektoru výrazně klesl – ze 40,6 % v prosinci 2019 na 15 % v září 2021 (10), a to především díky sérii sekuritizací podpořených programem na ochranu aktiv „Hercules“.
Očekává se, že další plánované transakce v rámci tohoto programu budou i nadále podporovat řecké banky v jejich úsilí o dosažení jednociferného podílu úvěrů se selháním v roce 2022, který by však stále byl nad průměrem EU.
Riziko významného nepříznivého dopadu na kvalitu aktiv po skončení platnosti opatření v rámci dluhového moratoria se dosud nenaplnilo.
Rizika nepříznivého vývoje však přetrvávají a mohla by se naplnit v roce 2022 po zrušení zbývajících programů státní podpory.
Schopnost domácností a nefinančních podniků splácet dluh zůstává nízká, zatímco nedostatečně rozvinutý kapitálový trh omezuje přístup firem k jinému než dluhovému financování.
Výsledkem sekuritizace úvěrů se selháním jsou zvýšené potřeby tvorby rezerv, což má sice v krátkodobém horizontu nepříznivý dopad na ziskovost bank a jejich kapitálové pozice, avšak do budoucna jim to umožní snížit náklady na riziko a uvolnit si v rozvaze prostor na poskytování nových úvěrů.
Během krize způsobené pandemií se posílilo propojení mezi státem a bankami a celková kvalita kapitálu bank zůstává nízká, avšak v roce 2021 byla podniknuta úspěšná opatření k posílení kapitálu.
Orgány jsou i nadále odhodlány zajistit příslušné reformy finančního sektoru, např. účinné fungování nového insolvenčního rámce, který vstoupil v platnost v červnu 2021 a nyní je podporován příslušnou elektronickou infrastrukturou.
Nedávné přijetí rozsáhlé revize občanského soudního řádu by podle očekávání mělo zvýšit účinnost vykonávacích řízení, včetně provádění elektronických dražeb, a pracuje se na posílení funkčnosti platformy pro elektronické dražby a na dokončení vypořádání nevyřízených případů platební neschopnosti domácností a vyžádaných státních záruk.
Dopad těchto reforem bude záviset na včasnosti a účinnosti jejich provedení, je však jisté, že po narušení soudních řízení v souvislosti s pandemií se proces vymáhání dluhů znovu rozběhl.
(11)
Orgány rovněž přijaly řadu dalších klíčových reforem v rámci posíleného dohledu, které jsou důležité pro řešení základních příčin hospodářských obtíží Řecka, i když v některých oblastech dochází ke zpoždění, částečně kvůli problémům způsobeným probíhající pandemií a nověji také lesními požáry v létě 2021.
Orgány zejména přijaly mzdovou reformu pro daňovou správu, která jí umožní přilákat a udržet si kvalifikované zaměstnance, nebo reformy v oblasti správy veřejných financí, které zlepšují účetní systémy a systémy sledování peněžních prostředků.
Orgány také výrazně zvýšily podíl centralizovaného zadávání veřejných zakázek na nákupy ve zdravotnictví a od poskytovatelů zdravotní péče dále uspokojivě získávají zpět výdaje vynaložené nad rámec zákonných výdajových limitů.
Dokončily rovněž zavedení systému příjmu ze sociální solidarity a přezkoumaly systém dotací pro místní veřejnou dopravu.
Tato opatření podle očekávání zefektivní veřejné výdaje a výběr příjmů, a přispějí tak ke snížení vysoké míry zadlužení do budoucna.
Očekává se, že trh práce bude mít prospěch z opatření přijatých za účelem řešení problému nehlášené práce a z řádného provádění aktualizací minimální mzdy.
Vláda dokončila reformu odvětví energetiky a přijala právní předpisy týkající se investičních licencí s cílem zjednodušit příslušné postupy.
Orgány rovněž zavedly environmentální kritéria harmonizovaná s právními předpisy EU v posuzování
(10) Zdroj: Řecká centrální banka (Bank of Greece), měřeno na individuální úrovni.