31.1.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 20/211
— No citiem avotiem saņemtais: nafta un naftas produkti — No citiem avotiem saņemtais: dabasgāze — No citiem avotiem saņemtais: atjaunojamie energoresursi 2.1.4.
IMPORTS/EKSPORTS
Ja vien nav norādīts citādi, “imports” attiecas uz saražotā energoprodukta galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika saražots), lai izmantotu valstī, un “eksports” attiecas uz galapatēriņa valsti.
Daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas ar muitas kontroli vai bez tās.
Ja nevar norādīt ne izcelsmi, ne galamērķi, drīkst izmantot pozīciju “Neklasificēts/Cits”.
2.1.5.
STARPTAUTISKIE KUĢU BUNKURI
Degvielas daudzumi, kuri nogādāti uz kuģiem, kas kuģo ar jebkuras valsts karogu un kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā.
Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un ūdensceļos, un piekrastes ūdeņos.
Nav ietverts turpmāk minētais: — tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā; vietējais/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izbraukšanas un iebraukšanas ostu, nevis pēc kuģa karoga vai valstspiederības, — zvejas kuģu patēriņš, — militāro spēku patēriņš.
2.1.6.
STARPTAUTISKAIS GAISA TRANSPORTS
Piegādātie degvielas daudzumi gaisa kuģiem starptautiskajiem lidojumiem.
Vietējais/starptautiskais dalījums būtu jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc aviosabiedrības valstspiederības.
Neietver aviosabiedrību izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo “Citur neklasificēts – transports”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo “Citur neklasificēts – cits”).
2.1.7.
KRĀJUMU IZMAIŅAS
Starpība starp tiem krājumiem perioda sākumā un krājumiem perioda beigās, kas tiek glabāti valsts teritorijā.
Ja vien nav norādīts citādi, krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli un krājumu samazinājumu – kā pozitīvu skaitli.
2.1.8.
KOPĒJIE KRĀJUMI PERIODA SĀKUMĀ UN PERIODA BEIGĀS VALSTS TERITORIJĀ
Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai krājumu glabāšanas organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā.
Krājumi perioda sākumā un perioda beigās norāda attiecīgi uz pārskata perioda pirmo un pēdējo dienu.
Krājumi ietver krājumus, ko glabā visu veidu īpašās krātuvēs virszemē vai pazemē.
2.1.9.
TIEŠĀ IZMANTOŠANA
Tieši izmantotā nafta (jēlnafta un naftas produkti) bez pārstrādes naftas rafinēšanas rūpnīcās.
Ietver jēlnaftu, ko sadedzina elektroenerģijas ražošanai.
2.1.10.
PRIMĀRO PRODUKTU SAŅEMŠANA
Ietver vietējo vai importēto jēlnaftas daudzumu (ieskaitot kondensātu) un vietējo NGL (2), ko izmanto tieši, nepārstrādājot naftas rafinēšanas rūpnīcā, un atpakaļ nosūtītos daudzumus no naftas ķīmijas rūpniecības, kas, lai arī nav pamatkurināmais, tiek izmantoti tieši.
2.1.11.
BRUTO RAFINĒŠANAS RŪPNĪCAS PRODUKCIJA
Gatavās produkcijas ražošana naftas rafinēšanas rūpnīcā vai sajaukšanas rūpnīcā.
Neietver naftas rafinēšanas rūpnīcu zudumus, bet ietver naftas rafinēšanas rūpnīcu kurināmo.
(2) Dabasgāzes kondensāts.