31.1.2022.
3.5.3.2.
HR
Službeni list Europske unije
L 20/227
Solarna toplinska energija Toplinska energija nastala iz zračenja sunca (Sunčeva svjetlost) namijenjena korisnoj energetskoj upotrebi.
Na primjer, u to su uključene solarne toplinske elektrane i aktivni sustavi za proizvodnju sanitarne tople vode ili za grijanje prostora u zgradama.
Ta je proizvodnja energije toplinska energija dostupna prijenosniku topline, tj. nastala solarna energija umanjena za optičke gubitke i gubitke kolektora.
Ne uključuje se solarna energija sakupljena pasivnim sustavima grijanja, hlađenja i osvjetljenja zgrada; uključuje se samo solarna energija povezana s aktivnim sustavima.
3.5.4.
ENERGIJA PLIME I OSEKE, VALOVA I OCEANA
Mehanička energija dobivena gibanjem plime, valova ili oceanskih struja, upotrebljava se za proizvodnju električne energije.
3.5.5.
ENERGIJA VJETRA
Kinetička energija vjetra koja se upotrebljava za proizvodnju električne energije u vjetroturbinama.
Energija vjetra agregat je nastao u kopnenim i odobalnim vjetroelektranama.
3.5.5.1.
Kopnene vjetroelektrane Proizvodnja električne energije iz vjetra na kopnenim područjima (unutrašnjost, uključujući jezera i druga vodna tijela koja se nalaze u unutrašnjosti).
3.5.5.2.
Odobalne vjetroelektrane Proizvodnja električne energije na odobalnim lokacijama (npr. more, oceani i umjetni otoci).
Za proizvodnju energije iz vjetra na moru izvan teritorijalnih voda predmetnog područja, uzimaju se u obzir svi pogoni koji se nalaze u isključivoj gospodarskoj zoni određene zemlje.
3.5.6.
INDUSTRIJSKI OTPAD (NEOBNOVLJIVI DIO)
Navodi se neobnovljivi otpad industrijskog podrijetla koji se spaljuje izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe.
Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.
Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije.
Obnovljivi dio industrijskog otpada trebalo bi navesti u onoj kategoriji biogoriva koja ga najbolje opisuje.
3.5.7.
KOMUNALNI OTPAD:
Otpad koji nastaje u kućanstvima, bolnicama i tercijarnom sektoru (općenito, sav otpad koji nalikuje otpadu iz kućanstava) i spaljuje se izravno u posebnim pogonima radi značajne energetske upotrebe.
Količinu upotrijebljenoga goriva trebalo bi navesti kao neto kalorijsku vrijednost.
Isključuje se otpad koji se spaljuje bez oporabe energije.
Komunalni otpad agregat je nastao od obnovljivog komunalnog otpada i neobnovljivog komunalnog otpada.
3.5.7.1.
Obnovljivi komunalni otpad Količina komunalnog otpada biološkog podrijetla.
3.5.7.2.
Neobnovljivi komunalni otpad Količina komunalnog otpada nebiološkog podrijetla.
3.5.8.
BIOGORIVA
Biogoriva su agregat nastao od krutih biogoriva, bioplina i tekućih biogoriva.
Biogoriva koja se upotrebljavaju za neenergetske svrhe isključuju se iz područja primjene energetske statistike (na primjer drvo upotrijebljeno u izgradnji ili za namještaj, biološka maziva za podmazivanje motora i biološki bitumen za površinski sloj ceste).
3.5.8.1.
Kruta biogoriva Uključuju kruti organski, nefosilni materijal biološkog podrijetla (poznat i kao biomasa) koji se može upotrijebiti kao gorivo za proizvodnju toplinske ili električne energije.
Kruta biogoriva agregat su nastao od drvenog ugljena, ogrjevnog drva, drvnih ostataka i nusproizvoda, crnog luga, ostataka šećerne trske, otpada životinjskog podrijetla, drugih biljnih materijala i ostataka te obnovljivog dijela industrijskog otpada.