31.1.2022
3.5.3.2.
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 20/227
Päikese soojusenergia Päikesekiirgusest saadav soojus (päikesevalgus), mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.
Siia kuuluvad näiteks päikeseküttel töötavad soojuselektrijaamad ja aktiivsed süsteemid sooja vee tootmiseks kodumajapidamiste tarbeks või ruumide soojendamiseks.
Sel viisil toodetud energia vastab soojusele, mis on kättesaadav soojusvahetitele, st paneelidele langev päikeseenergia, millest on maha arvatud optilised ja küttepaneelidel toimuvad kaod.
Siia ei kuulu passiivsete süsteemide salvestatud päikeseenergia, mida kasutatakse ehitiste soojendamiseks, jahutamiseks ja valgustamiseks; siia kuulub ainult aktiivsete süsteemidega seotud päikeseenergia.
3.5.4.
LOODETE, LAINETE JA OOKEANI ENERGIA
Mehhaaniline energia, mis on saadud merevee liikumisest loodete ajal, lainete liikumisest või ookeanihoovustest ning mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks.
3.5.5.
TUULEENERGIA
Tuule kineetiline energia, mida kasutatakse tuuleturbiinides energia tootmiseks.
Tuuleenergia on maismaa ja avamere tuuleenergia summa.
3.5.5.1.
Maismaa tuuleenergia Tuuleenergia tootmine maismaal (maismaa, k.a järved ja muud siseveekogud).
3.5.5.2.
Avamere tuuleenergia Tuuleenergia tootmine avamerel (nt meri, ookean ja tehissaared).
Tuuleenergia tootmise puhul avamerel väljaspool asjaomase territooriumi territoriaalvett võetakse arvesse kõiki asjaomase riigi majandusvööndis asuvaid rajatisi.
3.5.6.
TÖÖSTUSJÄÄTMED (TAASTUMATU OSA)
Deklareeritakse taastumatud tööstusjäätmed, mis põletatakse otse eriseadmetes energiakasutuse otstarbel.
Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida alumise kütteväärtuse põhjal.
Siia ei kuulu jäätmed, mis põletatakse ilma energia taaskasutamiseta.
Taastuvad tööstusjäätmed tuleb deklareerida kategoorias „Biokütused“, mis iseloomustab neid kõige paremini.
3.5.7.
OLMEJÄÄTMED
Kodumajapidamistes, haiglates ja kolmandas sektoris toodetud jäätmed (üldiselt kõik kodumajapidamis­ jäätmetega sarnanevad jäätmed), mis põletatakse eriseadmetes energiakasutuse otstarbel.
Kasutatud kütuse kogus tuleb deklareerida alumise kütteväärtuse põhjal.
Siia ei kuulu jäätmed, mis põletatakse ilma energia taaskasutamiseta.
Olmejäätmed on tootekogum, mis moodustub taastuvate ja taastumatute olmejäätmete summast.
3.5.7.1.
Taastuvad olmejäätmed Bioloogilise päritoluga olmejäätmed.
3.5.7.2.
Taastumatud olmejäätmed Mittebioloogilise päritoluga olmejäätmed.
3.5.8.
BIOKÜTUSED
Biokütused on tootekogum, mis moodustub tahkete biokütuste, biogaasi ja vedelate biokütuste summast.
Energiastatistika kohaldamisalast jäetakse välja biokütused, mida kasutatakse muul otstarbel kui energia saamiseks (nt ehituses ja mööblivalmistamises kasutatud puit, mootorites kasutatav biomäärdeaine ja teekatteks kasutatav biobituumen).
3.5.8.1.
Tahked biokütused Hõlmab bioloogilise päritoluga tahkeid orgaanilisi mittefossiilseid materjale (nimetatakse ka „biomassiks“), mida saab kasutada kütusena elektri või soojuse tootmisel.
Tahked biokütused on tootekogum, mis moodustub puusöe, küttepuidu, puidujääkide ja kõrvalsaaduste, mustleelise, suhkruroo pressimise jäätmete, loomsete jäätmete, muu taimse materjali ja taimsete jääkide ning taastuvate tööstusjäätmete summast.