L 20/2
CS
Úřední věstník Evropské unie
31.1.2022
onemocnění COVID-19 je zjevným příkladem toho, že je v Unii nutné posílit uplatňování přístupu „Jedno zdraví“, má-li být dosaženo lepších výsledků v oblasti veřejného zdraví, neboť, jak uvádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 (4), „zdraví lidí je propojeno se zdravím zvířat a životním prostředím a […] opatření k řešení zdravotních hrozeb musí tyto tři rozměry zohledňovat“.
(3)
Bezprecedentní zkušenosti s pandemií onemocnění COVID-19 upozornily rovněž na to, jak je pro Unii a členské státy obtížné řešit takovou mimořádnou situaci v oblasti veřejného zdraví.
V tomto ohledu ukázaly, že je nutné posílit úlohu Unie, aby mohla efektivněji řídit dostupnost léčivých přípravků a zdravotnických prostředků, diagnostických zdravotnických prostředků in vitro a jejich příslušenství (společně dále jen „zdravotnické prostředky“), vyvíjet zdravotnická protiopatření za účelem harmonizovaného řešení hrozeb pro veřejné zdraví od raného stadia a zajišťovat při tom spolupráci a koordinaci mezi Unií, příslušnými vnitrostátními a regionálními orgány, odvětvími léčivých přípravků a zdravotnických prostředků a dalšími subjekty v rámci dodavatelských řetězců pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky, včetně zdravotnických pracovníků.
Zatímco je třeba, aby Unie otázce zdraví přidělila vyšší prioritu, její schopnost zajistit stálé poskytování kvalitních zdravotních služeb a být připravena řešit epidemie a další zdravotní hrozby byla vážně narušena tím, že chybí jasně vymezený právní rámec pro řízení její reakce na pandemie a že její zdravotní agentury mají omezené mandáty a zdroje; Unie a členské státy jsou rovněž jen v omezené míře připraveny na mimořádné situace v oblasti veřejného zdraví, které mají dopad na většinu členských států.
(4)
Nedostatek léčivých přípravků a zdravotnických prostředků má různé a složité základní příčiny, jež je třeba ve spolupráci s různými zúčastněnými stranami dále zmapovat, pochopit a analyzovat, aby je bylo možné komplexně řešit.
K lepšímu porozumění problému nedostatku by mělo přispět i určení slabých článků dodavatelského řetězce.
V konkrétním případě pandemie onemocnění COVID-19 měl nedostatek léčebných postupů pro toto onemocnění řadu různých příčin, od problémů s výrobou ve třetích zemích až po problémy s logistikou nebo výrobou v Unii, kde byl nedostatek očkovacích látek způsoben nedostatečnou výrobní kapacitou.
(5)
Narušení často složitých dodavatelských řetězců pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky, vnitrostátní omezení a zákazy vývozu, uzavření hranic bránící volnému pohybu tohoto zboží, nejistota nabídky tohoto zboží a poptávky po něm v souvislosti s pandemií onemocnění COVID-19 a nedostatečná výroba některých léčivých přípravků nebo účinných látek v Unii vytvořily významné překážky pro hladké fungování vnitřního trhu a pro řešení vážných hrozeb pro veřejné zdraví v celé Unii, což mělo pro její občany vážné důsledky.
(6)
Řešení problému nedostatku léčivých přípravků je dlouhodobou prioritou pro členské státy a Evropský parlament, jak dokládá několik zpráv Evropského parlamentu, například usnesení Evropského parlamentu ze dne 17. září 2020 o nedostatku léků – jak řešit vznikající problém (5), jakož i diskuse, jež proběhly během posledních předsednictví Rady Evropské unie.
Tento problém však dosud nebyl řešen.
(7)
Nedostatek léčivých přípravků představuje rostoucí hrozbu pro veřejné zdraví a má vážný dopad na systémy zdravotní péče a právo pacientů na přístup ke vhodné zdravotní péči.
Rostoucí celosvětová poptávka po léčivých přípravcích, která byla v důsledku pandemie onemocnění COVID-19 ještě zesílena, nedostatek léčivých přípravků dále prohloubila, oslabila systémy zdravotní péče v členských státech a představuje značná rizika pro zdraví pacientů a péči o ně, zejména pokud jde o progresi onemocnění a zhoršení příznaků, delší prodlevy v péči nebo léčbě či jejich přerušení, prodloužení doby hospitalizace, zvýšené riziko expozice padělaným léčivým přípravkům, chyby v medikaci, nežádoucí účinky nahrazení nedostupných léčivých přípravků alternativními přípravky, značnou psychickou zátěž pro pacienty a zvýšené náklady pro systémy zdravotní péče.
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/522 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí program činnosti Unie v oblasti zdraví (program EU pro zdraví) („EU4Health“) na období 2021–2027 a zrušuje nařízení (EU) č. 282/2014 (Úř. věst.
L 107, 26.3.2021, s. 1).
(5) Úř. věst.
C 385, 22.9.2021, s. 83.