C 498/36
SV
Europeiska unionens officiella tidning
30.12.2022
Yttrande från Europeiska regionkommittén – En rättvis och hållbar omställning i de kol- och energiintensiva regionerna (2022/C 498/07)
Huvudföredragande:
Sari Rautio (FI–EPP), styrelseordförande, Centrala Tavastlands sjukvårdsdistrikt
Referensdokument:
Remiss av den 16 juni 2022 från det tjeckiska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd
POLITISKA REKOMMENDATIONER EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS (ReK) STÅNDPUNKT
1.
Uppdraget att skapa ett klimatneutralt EU senast 2050 är välkommet.
Det kommer att kräva en digital och grön omställning i Europas kommuner och regioner som i grunden kommer att påverka människors sätt att arbeta och leva. 2.
Det anfallskrig som Ryssland inledde i februari 2022 har å ena sidan ytterligare försvårat en rättvis omställning, men å andra sidan ökat behovet av en snabb omställning eftersom Europa på kort tid måste bli mindre beroende av extern energiförsörjning.
ReK understryker att omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle måste uppnås samtidigt som man tar hänsyn till de mest utsatta medborgarnas behov genom att skapa nya arbetstillfällen och lika möjligheter i landsbygdsområden och kolberoende regioner. 3.
Det är positivt att medlemsstaterna har lämnat in 74 planer som alla utgår från de olika förhållandena i respektive region.
Det förändrade världsläget har lett till en energikris som tvingar vissa medlemsstater att tillfälligt ta fram flexibla regionala lösningar för att uppfylla programmets mål. 4.
Förfarandena för godkännande av planerna är tungrodda och vissa regioner har problem med att i tid planera och genomföra projekt på grund av att större delen av de totala tillgängliga medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens har planerats för 2021–2023, vilket ger små möjligheter till ett hållbart genomförande av projekt mot slutet av programperioden.
Det är beklagligt att endast en bråkdel av programmen har granskats och godkänts av kommissionen, och kommissionen bör därför överväga att förlänga tidsfristen för utgifter avseende de medel ur Fonden för en rättvis omställning (FRO) som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens 5.
Med avstamp i dessa förutsättningar bör tidsramen för genomförandet av fonden ses över för att säkerställa att fonden leder till önskat resultat. 6.
Fonden för en rättvis omställning bör integreras i sammanhållningspolitiken i avsikt att fullt ut ta vara på synergier och spridningseffekter. 7.
Det är förståeligt att den rättvisa omställningen inriktas på de regioner där förändringarna och de risker de medför är störst, eftersom medlemsstaterna och regionerna har mycket olika utgångslägen.
Det kan noteras att fondens framgång är beroende av de största mottagarländerna, nämligen Polen och Tyskland, som tillsammans erhåller omkring en tredjedel av fondens totala anslag, dvs. närmare 33 %.
Rumänien, Tjeckien och Bulgarien är också viktiga stödmottagare.
Ovannämnda fem medlemsstater erhåller tillsammans närmare 60 % av medlen.
Ett snabbt genomförande av dessa medlemsstaters planer (”territoriell plan för en rättvis omställning”) kommer att vara avgörande för programmets helhetsresultat. 8.
Det viktigt att ta hänsyn till den pågående utbredda energikrisen även ur FRO-perspektiv.
Energikrisen utgör också ett allvarligt hot mot en rättvis och grön omställning, åtminstone på kort sikt.
I synnerhet energisektorn, de energiintensiva industrierna, tillverkningssektorn och de små och medelstora företagen kämpar med ett aldrig tidigare skådat pristryck, vilket sätter ytterligare press på den gröna omställningen.
Industrins ambitioner att bli koldioxidneutral är också beroende av tillgången på grön el för vätgasproduktion och på alternativa energikällor som ersättning för naturgas.
Det är positivt att Fonden för en rättvis omställning kan bidra till att detta mål uppnås.