C 498/14
SV
Europeiska unionens officiella tidning
30.12.2022
12.
I detta sammanhang välkomnar kommittén att kommissionen den 16 september i det första steget åtog sig att tillhandahålla 150 miljoner euro för att hjälpa internflyktingar i Ukraina och 100 miljoner euro för återuppbyggnad av skolor som förstörts i ryska bombningar, men anser att dessa belopp i hög grad är otillräckliga mot bakgrund av behoven för det första steget av den snabba återhämtningen, vilka beräknas till 17 miljarder euro, varav 3,4 miljarder euro redan 2022.
13.
Det andra steget i återuppbyggnadsprocessen bör ägnas åt återställande av kritisk infrastruktur och kritiska tjänster, inbegripet fjärrvärme, el, vatten och avlopp, skolor, sjukhus och civila bostäder.
Offentliga bygg- och anläggningsarbeten skulle göra det möjligt att anställa människor i områden med omfattande förstörelse.
14.
ReK föreslår att det tredje steget i återuppbyggnadsprocessen ska lägga grunden för långsiktig hållbar tillväxt på grundval av en strategi för integrerad planering på territoriell nivå, där man drar nytta av systemiska strategier för hållbara, gröna, smarta och inkluderande områden utifrån OECD:s princip om bättre återuppbyggnad.
Detta steg bör särskilt inriktas på att uppnå det mål som den ukrainska regeringen har fastställt om att fram till 2030 minska alla utsläpp av växthusgaser med 65 %.
Alla investeringar i energisektorn bör bidra till utfasningen av fossila bränslen och till att minska Ukrainas beroende av fossila bränslen, med tanke på att 30 % av solenergikapaciteten och 90 % av vindkraftsanläggningarna har förstörts eller ligger i områden som ockuperas av ryska styrkor.
Investeringarna bör också inriktas på att återuppbygga många ukrainska kommuners fjärrvärmesystem, vilka ska ersättas med moderna fjärrvärmesystem som inte bygger på förbränning av fossila bränslen.
I detta steg skulle det också vara av avgörande betydelse att återuppbygga bostadsbeståndet, skolor och sjukhus för att ge ukrainska flyktingar och fördrivna personer möjlighet att komma tillbaka till de hem de hade före kriget.
15.
EU, medlemsstaterna och internationella finansinstitut bör ge bidrag snarare än lån, eftersom Ukraina sannolikt inte kommer att ha råd med lånekostnader eller klara av att betala tillbaka ytterligare skulder på kort sikt.
Lån skulle öka risken för en skuldkris i framtiden, med tanke på att Ukraina redan före kriget hade en utlandsskuld på cirka 130 miljarder euro, vilket motsvarar 80 % av BNP.
Om institutionerna inte kan ge bidrag bör lån ges utan eller med mycket låga räntor, särskilt för projekt som syftar till att bistå kommuner.
16.
Mot bakgrund av den inledda processen för Ukrainas anslutning till EU och för att legitimera en stark samordnande roll för EU i återuppbyggnadsstrategin bör kommissionen föreslå en omfattande återuppbyggnadsfacilitet för Ukraina, som kan utformas på samma rättsliga grund som EU:s facilitet för återhämtning och resiliens med en återbetalning från och med 2027.
Denna facilitet bör göra det möjligt för EU att förfinansiera en betydande andel (40 %) av kostnaderna för återuppbyggnad och återhämtning i Ukraina, som Ukrainas regering, kommissionen och Världsbanken gemensamt uppskattat till 349 miljarder euro för perioden mellan den 24 februari och den 1 juni 2022, med särskilt stor betydelse för bostads-, transport-, handels- och industrisektorerna och med förstörelsen koncentrerad till regionerna Tjernihiv, Donetsk, Luhansk, Charkhiv, Kiev och Zaporizjzja.
17.
I ljuset av detta är det positivt att gruppen av Ukrainas sex fordringsländer enligt ett tillkännagivande av den 20 juli är beredd att skjuta upp betalningen av den skuld som Ukraina har ingått med gruppens medlemmar fram till slutet av 2023.
18.
ReK uppmuntrar EU och internationella finansinstitut att förbereda de rättsliga grunderna för användning av ryska tillgångar, som frysts inom ramen för sanktioner, för Ukrainas återuppbyggnadsprocess.
19.
Snabbhet är avgörande för att ta itu med den humanitära katastrofen i Ukraina och därför är det nödvändigt att villkoren ska vara rimliga och anpassade till omständigheterna och baseras på mätbara och verifierbara resultat.
20.
Återuppbyggnadsprocessen bör bygga på höjda sociala och miljömässiga standarder och dessa bör tillnärmas EU:s regelverk.
ReK uppmanar därför de ukrainska myndigheterna att fullt ut anpassa sin arbetslagstiftning till de normer som Internationella arbetsorganisationen anger.
21.
ReK välkomnar Luganoförklaringens princip om demokratiskt deltagande, som kräver att återhämtningsprocessen ska vara en insats som omfattar hela samhället, inbegripet fördrivna medborgare i Ukraina och utomlands, lokalt självstyre och faktisk decentralisering.
ReK stöder också förklaringens stöd för flerpartsengagemang och betoningen på integritet, öppenhet och ansvarsskyldighet som grundläggande principer för ett framgångsrikt genomförande av den nationella återhämtnings- och utvecklingsplanen.