30.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 498/49
... in ki bi v ospredje postavil resnično, na zaupanju temelječe partnerstvo z regijami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ...
47. ugotavlja, da je kohezijska politika za obdobje 2021–2027 nekoliko centralizirana, načelo partnerstva in vloga regionalnih oblasti pri določanju naložbenih potreb v operativnih programih pa sta nekoliko postavljena v ozadje; 48.
pozdravlja namero iz kohezijskega poročila, da se okrepita upravljanje na več ravneh in načelo partnerstva;
49. podpira nedavno predstavljeno pobudo za evropsko skupnost dobrih praks v zvezi s partnerstvom v obdobju 2021– 2027, ki bi morala privesti do znatnih izboljšav evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo; 50. poudarja edinstveni pristop kohezijske politike, v skladu s katerim operativni programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov izhajajo iz analize teritorialnih potreb, opredeljenih na lokalni ravni, ter sledijo popolnoma participativnemu in demokratičnemu procesu, v nasprotju s tem pa so bili nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, v veliki meri zasnovani brez sodelovanja regij; 51. zato poziva Komisijo, naj prizna vlogo regij pri upravljanju strukturnih in investicijskih skladov ter okrepi zakonodajne določbe, povezane s partnerstvom, zlasti za obdobje po letu 2027; Kohezijska politika kot sredstvo za zaustavitev demografskega upada na oddaljenih, podeželskih in gorskih območjih 52. izraža zaskrbljenost zaradi vse starejšega prebivalstva, upadanja rodnosti in zmanjševanja števila prebivalcev na oddaljenih območjih, zlasti na podeželju in gorskih območjih; 53. ugotavlja, da gospodarske in družbene motnje, ki sta jih nazadnje povzročila pandemija COVID-19 in konflikt v Ukrajini, vplivajo na prihodnje možnosti mladih; 54. poudarja, da je treba opredeliti strategijo EU za demografijo in pri tem upoštevati zlasti priložnosti, ki jih ponujajo zakoniti migracijski tokovi znotraj Unije, hkrati pa okrepiti usklajevanje na področju nezakonitega priseljevanja ter beguncem zagotoviti podporo in zaščito; Močna osredotočenost kohezijske politike na regije s stalnimi geografskimi ovirami 55. obžaluje, da kohezijsko poročilo le površno obravnava izzive, s katerimi se spopadajo regije s stalnimi geografskimi ovirami in najbolj oddaljene regije; 56. poziva, naj se pri vsakem projektu reform, ki zadeva prihodnost kohezijske politike, posebna pozornost nameni regijam s stalnimi geografskimi ovirami, opredeljenim v členu 174 PDEU, zlasti otoškim, redko poseljenim, čezmejnim in gorskim regijam, ter najbolj oddaljenim regijam; 57. poudarja pomembno delo, ki ga je opravil Evropski parlament v zvezi z vprašanjem otoške kohezije, in priznava pomen pakta za evropske otoke; 58. v zvezi s podeželskimi območji je zadovoljen, da kohezijsko poročilo priznava potencialno negativen vpliv demografskega prehoda na kohezijo v Evropi; zato poziva Evropsko komisijo, naj v prihodnosti okrepi financiranje in instrumente kohezijske politike ter strateške načrte skupne kmetijske politike, zlasti z minimalnimi pragovi, ob upoštevanju deleža prebivalstva in ozemlja podeželskih območij v EU, za regije, opredeljene v členu 174, ter sodelovanje med mestnimi in podeželskimi območji, od katerih ima vsako primerjalne in dopolnilne prednosti, da se zagotovi skladen teritorialni razvoj; 59. hkrati poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo metropolitanska območja pri zagotavljanju skladnega razvoja s porazdelitvijo bogastva in koristi na določenem območju ter ustvarjanjem učinkovitejših povezav med mesti in podeželjem; ponovno poudarja, da BDP na prebivalca ne odraža celotne slike o njihovi stopnji razvoja, in priporoča uporabo metodologije indeksa družbenega napredka za opredelitev najbolj perečih izzivov v metropolitanskih regijah, ki jih je treba financirati s sredstvi kohezijske politike (2);
(2)
Mnenje Evropskega odbora regij – Izzivi metropolitanskih regij in njihovo mesto v kohezijski politiki po letu 2020 (UL C 79, 10.3.2020, str. 8).