C 498/48
SL
Uradni list Evropske unije
30.12.2022
Na poti k novemu strateškemu okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov ...
35. ugotavlja, da je na evropski ravni vidna težnja po povečevanju števila investicijskih skladov, od katerih so nekateri v neposrednem upravljanju, drugi v deljenem upravljanju (kot so evropski strukturni in investicijski skladi – skladi ESI) ali pa ima pri njihovem izvajanju glavno vlogo država (nacionalni načrti za okrevanje in odpornost, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost);
36. je zaskrbljen zaradi trenutne težnje po večjem prenosu sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v druge politike ali programe, kot so nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ali programi v neposrednem upravljanju, kot je Obzorje Evropa; zato odločno nasprotuje prenosu sredstev kohezijske politike in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) v mehanizem za okrevanje in odpornost: namen mehanizma za okrevanje in odpornost, ki temelji na členu 175 PDEU, je dopolniti prizadevanja kohezijske politike za doseganje ciljev iz člena 174 PDEU in ne obratno; poleg tega opozarja, da kohezijska politika že zdaj pomembno prispeva k zelenim evropskim naložbam in energetski neodvisnosti EU; zato ugotavlja, da ponovna centralizacija evropskih sredstev s prenosom zgoraj omenjenih skladov v mehanizem za okrevanje in odpornost ni upravičena;
37. ugotavlja, da ima ta težnja dvojno škodljivi učinek, saj po eni strani prispeva k manjši učinkovitosti kohezijske politike kot dolgoročne razvojne politike, po drugi strani pa se kohezijska politika obravnava zgolj kot navadna proračunska vrstica v večletnem finančnem okviru Evropske unije;
38. zato poziva Evropsko komisijo, naj pripravi nov strateški okvir za obdobje po letu 2027, ki bo osredotočen na partnerstvo in upravljanje na več ravneh ter bo vseboval splošne določbe za vse investicijske sklade EU s teritorialno razsežnostjo, tj. evropske strukturne in investicijske sklade, morebitni prihodnji socialni sklad za podnebje, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in morebitni prihodnji mehanizem za okrevanje in odpornost;
39.
zlasti poudarja, da je treba Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja ponovno vključiti v ta novi strateški okvir;
40. poziva tudi, naj se posebna pozornost nameni prihodnosti Evropskega socialnega sklada (ESS), da bi vključeval večjo teritorialno razsežnost ter da bi se okrepila vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri njegovem izvajanju;
... katerega cilj bi bila resnična poenostavitev izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov ...
41. ugotavlja, da zakonodajni okvir kohezijske politike za obdobje 2021–2027 vsebuje pomembne ukrepe za poenostavitev, kot je razširitev možnosti za poenostavljeno obračunavanje stroškov, ki jih bo treba oceniti po njihovi uporabi pri načrtovanju programov za obdobje 2021–2027;
42.
vendar opozarja, da se zaradi obsežnejših sredstev ter pravil, rokov in načinov za izvajanje skladov v deljenem upravljanju organi upravljanja skladov, ki so pogosto na regionalni ravni, v zadnjem času soočajo s povečanim upravnim bremenom;
43. ugotavlja, da to obsežno upravno breme povzroča zamude pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki so pogosto v pristojnosti regij, kar v očeh evropskih državljanov spodkopava podobo kohezijske politike kot učinkovite naložbene politike;
44. opozarja, da imajo regije ključno vlogo pri odpravljanju razdrobljenosti pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter pri njihovem povezovanju s potrebami na lokalni in regionalni ravni, da se ustrezno podprejo teritorialne razvojne strategije;
45. poziva Komisijo, naj začne proces dolgoročnega razmisleka, ki bo vključeval organe upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov na regionalni ravni, tako da bi poenostavili pravila upravljanja, nadzora in revizije, kar bi pripeljalo do resnične reforme ob pripravi zakonodajnega svežnja kohezijske politike za obdobje po letu 2027;
46. da bi bili evropski strukturni in investicijski skladi ponovno zanimivi za nosilce projektov, ponavlja svojo poziv, naj se med Evropsko komisijo in organi upravljanja kohezijske politike sklene pogodba o zaupanju, da bi se lahko za programe, ki bodo imeli v programskem obdobju 2021–2027 zelo nizko preostalo stopnjo napak, v naslednjem programskem obdobju uporabljala poenostavljena pravila upravljanja, nadzora in revizije;