C 498/36
SL
Uradni list Evropske unije
30.12.2022
Mnenje Evropskega odbora regij – Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah (2022/C 498/07)
Glavna poročevalka:
Sari RAUTIO (FI/EPP), predsednica uprave, zdravstveno okrožje Häme
Referenčni dokument: Zaprosilo češkega predsedstva Sveta EU z dne 16. junija 2022
POLITIČNA PRIPOROČILA EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),
1. pozdravlja cilj za podnebno nevtralno Evropsko unijo do leta 2050, za dosego katerega bo v evropskih občinah in regijah potreben digitalni in zeleni prehod, ki bo bistveno vplival na način dela in življenja ljudi; 2. poudarja, da je zaradi vojaške agresije, ki jo je Rusija začela februarja 2022, pravični prehod postal težji, a hkrati nujnejši, saj mora Evropa v kratkem času postati manj odvisna od zunanje oskrbe z energijo; poudarja, da je treba prehod na nizkoogljično družbo doseči ob upoštevanju potreb najbolj ranljivih državljanov ter z ustvarjanjem novih delovnih mest in enakih možnosti v podeželskih regijah in regijah, odvisnih od premoga; 3. pozdravlja, da so države članice predložile 74 načrtov, ki temeljijo na različnih značilnostih posameznih regij; poudarja, da so spreminjajoče se svetovne razmere privedle do energetske krize, zaradi katere so morale nekatere države članice začasno poiskati prožne regionalne rešitve za doseganje ciljev programa; 4. poudarja, da so postopki za odobritev načrtov zapleteni in da se nekatere regije soočajo s težavami pri pravočasnem načrtovanju in izvajanju projektov, saj je bil večji del skupnih razpoložljivih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost načrtovan za obdobje 2021–2023, tako da je le malo možnosti za trajnostno izvajanje projektov proti koncu programskega obdobja; obžaluje, da je Evropska komisija ocenila in odobrila le del programov, in jo poziva, naj razmisli o podaljšanju roka za porabo sredstev iz Sklada za pravični prehod, ki se financirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost; 5.
meni, da bi bilo treba na podlagi teh izhodišč za uspešno delovanje sklada pregledati njegov časovni okvir;
6. poudarja, da bi bilo treba Sklad za pravični prehod vključiti v kohezijsko politiko, da bi lahko v celoti izkoristili sinergije in učinke prelivanja; 7. opozarja, da se je treba pri pravičnem prehodu osredotočiti na regije, v katerih bo preobrazba korenitejša, s tem povezana tveganja pa večja, saj se izhodiščni položaj držav članic in regij zelo razlikuje.
Uspeh sklada je odvisen od največjih držav upravičenk Poljske in Nemčije, ki skupaj prejmeta približno tretjino vseh njegovih sredstev (skoraj 33 %).
Velike upravičenke do teh sredstev so tudi Romunija, Češka in Bolgarija.
Teh pet držav članic skupaj je upravičenih do skoraj 60 % sredstev.
Uspeh celotnega programa bo odvisen od pravočasne izvedbe načrtov teh držav članic (območni načrti za pravični prehod); 8. poudarja, da je treba v okviru Sklada za pravični prehod nujno upoštevati sedanjo veliko energetsko krizo.
Vsaj kratkoročno ta tudi resno ogroža pravični in zeleni prehod.
Zlasti energetika, energetsko intenzivne industrijske panoge, predelovalna industrija ter mala in srednja podjetja se trenutno soočajo z ogromnimi cenovnimi pritiski, ki dodatno obremenjujejo zeleni prehod; poudarja, da je ogljična nevtralnost, za katero si prizadeva industrija, odvisna tudi od razpoložljivosti zelene električne energije za proizvodnjo vodika in alternativnih virov energije, ki nadomeščajo zemeljski plin; pozdravlja, da ima lahko Sklad za pravični prehod vlogo pri doseganju tega cilja;