C 498/14
SL
Uradni list Evropske unije
30.12.2022
12. v zvezi s tem pozdravlja zavezo, ki jo je Evropska komisija sprejela 16. septembra, da bo v prvi fazi zagotovila 150 milijonov EUR za pomoč notranje razseljenim osebam v Ukrajini in 100 milijonov EUR za obnovo šol, uničenih v ruskih bombnih napadih, vendar meni, da zneska še zdaleč ne zadoščata, saj bo za hitro okrevanje v prvi fazi po ocenah potrebnih 17 milijonov EUR, od tega 3,4 milijona EUR že v letu 2022;
13.
meni, da bi morala biti druga faza obnove namenjena kritični infrastrukturi in storitvam, vključno s centralnim ogrevanjem, električno energijo, vodo in kanalizacijo, šolami, bolnišnicami in zasebnimi stanovanji.
Programi javnih del bi omogočili zaposlovanje ljudi na območjih, ki so bila precej uničena;
14. predlaga, da se v tretji fazi obnove na podlagi strategije celostnega načrtovanja na teritorialni ravni postavijo temelji za dolgoročno trajnostno rast, pri čemer je treba izkoristiti sistemske pristope za trajnostna, zelena, pametna in vključujoča območja ter slediti načelu OECD glede boljše obnove.
V tej fazi bi se bilo treba osredotočiti predvsem na doseganje cilja ukrajinske vlade, da vse emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjša za 65 %.
Vsakršna naložba v energetski sektor bi morala prispevati k razogljičenju in zmanjšanju odvisnosti Ukrajine od fosilnih goriv, saj je 30 % solarnih zmogljivosti in 90 % vetrnih elektrarn uničenih ali na ozemljih, ki so jih zasedle ruske sile.
Naložbe bi morale biti namenjene tudi ponovni vzpostavitvi sistemov centralnega ogrevanja v številnih ukrajinskih občinah, ki pa jih je treba nadomestiti s sodobnimi, pri katerih se ne uporabljajo fosilna goriva.
V tej fazi bi bilo nujno obnoviti tudi stanovanjski fond, šole in bolnišnice, da bi ukrajinske begunce in razseljene osebe privabili nazaj tja, kjer so stanovali pred vojno;
15. poziva Evropsko unijo, države članice in mednarodne finančne institucije, naj Ukrajini namesto posojil zagotovijo nepovratna sredstva, saj kratkoročno verjetno ne bo mogla obvladati in odplačati dodatnih dolgov.
Posojila bi povečala tveganje dolžniške krize v prihodnosti, saj je zunanji dolg Ukrajine že pred vojno znašal približno 130 milijard EUR ali 80 % BDP.
Če institucije ne morejo dodeliti nepovratnih sredstev, bi morale zagotoviti posojila brez obresti ali z zelo nizko obrestno mero, zlasti za projekte za pomoč občinam;
16. glede na to, da se je začel postopek za pristop Ukrajine k EU in da se legitimira močna usklajevalna vloga EU v strategiji obnove, meni, da bi morala Evropska komisija predlagati obsežen mehanizem za obnovo Ukrajine, ki bi bil lahko oblikovan na enaki pravni podlagi kot mehanizem EU za okrevanje in odpornost, odplačevanje pa bi se začelo po letu 2027.
Ta mehanizem bi moral EU omogočiti, da predhodno financira precejšnji delež (40 %) stroškov obnove in okrevanja Ukrajine, ki so po skupni oceni ukrajinske vlade, Evropske komisije in Mednarodne banke za obnovo in razvoj v obdobju od 24. februarja do 1. junija 2022 znašali 349 milijard EUR.
Posledice vojne so najbolj vidne pri stanovanjih ter v prometu, trgovini in industrijskih panogah, uničenje pa predvsem v regijah mest Černigov, Doneck, Lugansk, Harkov, Kijev in Zaporožje;
17. v tem okviru pozdravlja, da je skupina šestih držav upnic Ukrajine 20. julija izrazila pripravljenost, da odplačila dolga, ki ga ima Ukrajina do njenih članic, odložijo do konca leta 2023;
18. spodbuja Evropsko unijo in mednarodne finančne institucije, naj pripravijo pravno podlago za uporabo ruskih sredstev, ki so bila zamrznjena zaradi sankcij, za obnovo Ukrajine;
19. vztraja, da je hitro ukrepanje ključno za obvladovanje humanitarne katastrofe v Ukrajini, zato poziva, naj bodo pogoji razumni in prilagojeni razmeram ter naj temeljijo na merljivih in preverljivih rezultatih;
20. poudarja, da bi morala obnova temeljiti na zviševanju socialnih in okoljskih standardov, ki bi jih bilo treba približati pravnemu redu Unije, zato poziva ukrajinske oblasti, naj zakonodajo na področju dela v celoti prilagodijo standardom Mednarodne organizacije dela;
21. pozdravlja načelo demokratične udeležbe iz Luganske deklaracije, v skladu s katerim so za okrevanje potrebni prizadevanja celotne družbe, vključno z razseljenimi državljani v Ukrajini in na tujem, lokalna samouprava in učinkovita decentralizacija.
Pozdravlja tudi, da je v deklaraciji izražena podpora sodelovanju različnih deležnikov, ter poudarek na integriteti, preglednosti in odgovornosti kot ključnih načelih za uspešno izvedbo nacionalnega načrta za okrevanje in razvoj;