30.12.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 498/9
30.
meni, da makroregionalna strategija za Sredozemlje teh izzivov ne bo obravnavala tako, da bo zamenjala sedanje strategije, temveč bo njihove ukrepe dopolnjevala, da bodo dosegle čim večji učinek, in sicer z iskanjem odgovorov na skupne izzive, kot so izzivi boja proti podnebnim spremembam in digitalne preobrazbe, da bi ustvarili velike priložnosti za trajnostni razvoj ter prispevali k pravičnemu in vključujočemu zelenemu prehodu z izkoriščanjem skupnih priložnosti.
Pri tem bo posebna pozornost namenjena človeški razsežnosti in priložnostim za mlade, s čimer se bo sprostil gospodarski potencial regije v korist državljanov;
31. poudarja, da je treba makroregionalno strategijo nujno oblikovati na ravni sredozemskega bazena in da mora zajemati vse tri podbazene, tj. zahodnega, vzhodnega in jadransko-jonskega, da bi zagotovili smiselne rešitve za skupne izzive.
Zato mora biti od začetka odprta za vse, njen končni cilj pa mora biti, da bo zajemala celotni sredozemski bazen na vseh treh straneh;
32. poziva, naj se v makroregionalni strategiji za Sredozemlje tako kot v vseh pomorskih makroregionalnih strategijah posebna pozornost nameni otoškim območjem, kakor je določeno v členu 174 PDEU; poziva, naj se dejansko upoštevajo posebne značilnosti in ranljivosti teh ozemelj z vzpostavitvijo močnejšega partnerstva med temi območji, državami članicami in Evropsko unijo, v okviru katerega bi se sprejemali konkretni in usklajeni ukrepi;
33. poudarja, da bi glede na izzive, ki jih predstavljajo določene nestabilne varnostne, politične in diplomatske razmere, to regionalno vključevanje moralo napredovati postopoma na podlagi prostovoljnega pristopa nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti v Sredozemlju;
Ključna načela upravljanja na več ravneh v okviru Sredozemlja 34. predlaga, naj se pri upravljanju prihodnje makroregionalne strategije za Sredozemlje v celoti upošteva načelo upravljanja na več ravneh ter naj se vanj vključijo evropske, nacionalne, regionalne in lokalne oblasti, pa tudi njihova združenja in evroregije;
35.
meni, da mora sredozemska makroregionalna strategija, da bi bila uspešna, temeljiti na trdni in reprezentativni shemi upravljanja z: (i) generalno skupščino na politični ravni, ki vključuje evropske, nacionalne in regionalne oblasti, (ii) izvršnim odborom, ki združuje po enega člana (z regionalne ali nacionalne ravni) za nacionalno koordinacijo iz vsake države, ki je zastopana v strategiji, in spodbuja vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti ter opazovalcev iz mrež teh oblasti, kakor tudi njihovih združenj in evroregij, v proces odločanja, in (iii) tematskimi akcijskimi skupinami za razvoj in izvajanje konkretnih projektov sodelovanja, ki bodo spodbudili socialno-ekonomske javne in zasebne akterje, predstavnike akademskih krogov in civilno družbo;
36. predlaga, da se na podlagi dobre prakse s pobudo WestMED ustanovi sopredsedstvo po načelu enoletne rotacije, na čelu katerega bosta dve državi, po ena iz EU in izmed partnerskih držav, ki sodelujejo s trdno podporo predstavniških organizacij regionalnih in lokalnih oblasti.
Predsedstvo bi moralo delovati ob upoštevanju prejšnjih, sedanjih in prihodnjih predsedujočih držav, pri čemer bi bilo treba ohranjati ravnovesje med državami EU in partnerskimi državami, zastopanimi v strategiji.
Podpora predstavniških organizacij regionalnih in lokalnih oblasti bi morala temeljiti na enakem načelu rotacije.
Takšna dinamika je bistvena za upoštevanje in povezovanje različnih organov upravljanja makroregionalne strategije ter podajanje strateških smernic za delovanje makroregije v okviru letnih delovnih programov.
Strategijo bi moral koordinirati in podpirati tehnični sekretariat (sekretariat makroregionalne strategije za Sredozemlje);
37. predlaga, da so zaradi skladnosti z že uvedenimi pobudami v izvajanje strategije vključeni predstavniki ključnih mednarodnih in evro-sredozemskih institucij, organov in pobud, kot so Unija za Sredozemlje, skupščina ARLEM in Sredozemsko partnerstvo za sodelovanje, ter tudi predstavniki EUSAIR in pobude WestMED.
Tudi evropska združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS) ponujajo dobre možnosti za podporo ciljev nove agende za Sredozemlje, saj so „laboratoriji“ za upravljanje na več ravneh;
Makroregionalna strategija, ki se osredotoča na prednostne izzive 38.
meni, da bi se makroregionalna strategija za Sredozemlje morala osredotočati na omejeno število skupnih izzivov, ki se jih bo sčasoma postopno obravnavalo; poudarja, da sta zelena in digitalna preobrazba ključna izziva, ki bi ju bilo treba prednostno obravnavati;