C 498/14
SK
Úradný vestník Európskej únie
30.12.2022
12. v tejto súvislosti víta skutočnosť, že Európska komisia sa 16. septembra zaviazala poskytnúť v tejto prvej fáze 150 miliónov EUR na pomoc vnútorne vysídleným osobám na Ukrajine a 100 miliónov EUR na rekonštrukciu škôl zničených ruskými bombovými útokmi.
Domnieva sa však, že tieto sumy sú do veľkej miery nedostatočné vzhľadom na potrebu rýchlej obnovy v prvej fáze, ktorá sa odhaduje na 17 miliárd EUR, pričom 3,4 miliardy EUR je potrebných už v roku 2022;
13. sa domnieva, že druhá fáza procesu obnovy by sa mala venovať obnove kritickej infraštruktúry a služieb vrátane ústredného kúrenia, elektrickej energie, vody a kanalizácie, škôl, nemocníc a obytných budov.
Programy verejných prác by umožnili zamestnať ľudí vo veľmi zničených oblastiach;
14. navrhuje, aby sa v tretej fáze procesu obnovy položili základy dlhodobého udržateľného rastu založeného na stratégii integrovaného plánovania na územnej úrovni s využitím systémových prístupov na vytvorenie udržateľných, zelených, inteligentných a inkluzívnych území a v súlade so zásadou OECD „obnova k lepšiemu“.
Táto fáza by sa mala zamerať najmä na dosiahnutie cieľa stanoveného ukrajinskou vládou, ktorým je zníženie všetkých emisií skleníkových plynov o 65 % do roku 2030.
Akékoľvek investície do odvetvia energetiky by mali prispieť k dekarbonizácii a zníženiu závislosti Ukrajiny od fosílnych palív vzhľadom na to, že 30 % solárnej kapacity a 90 % zariadení na výrobu veternej energie je zničených alebo sa nachádzajú na územiach okupovaných ruskými silami.
Investície by sa mali zamerať aj na obnovu systémov ústredného kúrenia v mnohých ukrajinských obciach, ktoré by sa nahradili modernými systémami ústredného kúrenia bez spaľovania fosílnych palív.
V tejto fáze by bolo tiež veľmi dôležité obnoviť bytový fond, školy a nemocnice s cieľom prilákať ukrajinských utečencov a vysídlené osoby späť do ich predvojnových obydlí;
15. naliehavo vyzýva Európsku úniu, členské štáty a medzinárodné finančné inštitúcie, aby poskytovali skôr granty než úvery, keďže Ukrajina pravdepodobne nebude schopná v krátkodobom horizonte splácať ďalšie dlhy.
Úvery by zvýšili riziko dlhovej krízy v budúcnosti vzhľadom na to, že predvojnová Ukrajina už mala zahraničný dlh vo výške približne 130 miliárd EUR, čo zodpovedá 80 % HDP.
Ak inštitúcie nemôžu poskytnúť granty, úvery by sa mali poskytovať s nulovými alebo s veľmi nízkymi úrokovými sadzbami, najmä na projekty zamerané na pomoc obciam;
16. sa domnieva, že vzhľadom na začatý proces pristúpenia Ukrajiny k EÚ a s cieľom legitimizovať výraznú koordinačnú úlohu EÚ v stratégii obnovy by Európska komisia mala navrhnúť rozsiahly nástroj na obnovu Ukrajiny, ktorý sa môže vybudovať na rovnakom právnom základe ako Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti EÚ so splácaním od roku 2027.
Tento nástroj by mal EÚ umožniť predbežné financovanie významného podielu (40 %) nákladov na rekonštrukciu a obnovu na Ukrajine, ktoré spoločne odhadli ukrajinská vláda, Európska komisia a Svetová banka, vo výške 349 miliárd EUR na obdobie od 24. februára do 1. júna 2022, pričom mimoriadne závažné dôsledky pocítili odvetvia bývania, dopravy, obchodu a priemyslu a devastácia sa týka najmä Černivskej, Doneckej, Luhanskej, Charkovskej, Kyjevskej a Zaporožskej oblasti;
17. v tejto súvislosti víta skutočnosť, že skupina šiestich veriteľských krajín 20. júla oznámila ochotu pozastaviť splácanie dlhu, ktorý Ukrajina u týchto krajín má, do konca roka 2023;
18. nabáda Európsku úniu a medzinárodné finančné inštitúcie, aby pripravili právne základy na využívanie ruských aktív zmrazených v rámci sankcií na proces obnovy Ukrajiny;
19. trvá na tom, že pri riešení humanitárnej katastrofy na Ukrajine je dôležité konať rýchlo, a preto požaduje, aby bola podmienenosť primeraná a prispôsobená okolnostiam a založená na merateľných a overiteľných výsledkoch;
20. zdôrazňuje, že proces obnovy by sa mal zakladať na zvyšovaní sociálnych a environmentálnych noriem a na ich aproximácii s acquis EÚ, a preto vyzýva ukrajinské orgány, aby v plnej miere prispôsobili svoje pracovno-právne predpisy normám, ktoré uviedla Medzinárodná organizácia práce;
21.
víta zásadu demokratickej účasti uvedenú vo vyhlásení z Lugana, v ktorom sa požaduje, aby bol proces obnovy celospoločenským úsilím vrátane zapojenia občanov vysídlených v rámci Ukrajiny a v zahraničí, miestnej samosprávy a uplatňovaním účinnej decentralizácie.
VR takisto súhlasí s tým, že vo vyhlásení sa podporuje zapojenie viacerých zainteresovaných strán a kladie dôraz na integritu, transparentnosť a zodpovednosť ako na základné zásady úspešného vykonávania národného plánu obnovy a rozvoja;