30.12.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 498/49
... și concentrarea asupra unui veritabil parteneriat de încredere cu autoritățile locale și regionale... 47.
observă o anumită centralizare a politicii de coeziune pentru perioada 2021-2027 și subminarea principiului parteneriatului și a rolului autorităților regionale în stabilirea nevoilor de investiții în cadrul programelor operaționale; 48. salută intenția exprimată în Raportul privind coeziunea de a consolida guvernanța pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului; 49. sprijină inițiativa recentă privind o comunitate europeană de practici pentru parteneriat 2021-2027, care ar trebui să conducă la îmbunătățiri semnificative ale Codului european de conduită privind parteneriatul; 50. subliniază abordarea unică a politicii de coeziune, în cadrul căreia programele operaționale finanțate din fondurile ESI se bazează pe o analiză a nevoilor teritoriale stabilite la nivel local și urmează un proces pe deplin participativ și democratic, spre deosebire de planurile naționale de redresare sprijinite de Mecanismul de redresare și reziliență, care au fost concepute în mare parte fără implicarea regiunilor; 51. prin urmare, invită Comisia să consolideze rolul regiunilor în gestionarea fondurilor structurale și de investiții și să consolideze dispozițiile legislative legate de parteneriat, în special având în vedere perioada post-2027; Politica de coeziune ca mijloc de inversare a declinului demografic în zonele interioare, rurale și montane 52. își exprimă îngrijorarea cu privire la îmbătrânirea treptată a populației, la scăderea ratei natalității și la depopularea zonelor interioare, în special a zonelor rurale și montane; 53. constată că perturbările economice și sociale, cauzate cel mai recent de pandemia de COVID-19 și de conflictul din Ucraina, afectează așteptările viitoare ale tinerilor; 54. subliniază că este important ca UE să definească o strategie demografică, luând în considerare, în special, oportunitățile oferite de fluxurile de migrație legală în cadrul Uniunii noastre, consolidând, în același timp, coordonarea în materie de imigrație ilegală și oferind sprijin și protecție refugiaților; Un accent special pus pe regiunile cu dezavantaje geografice permanente 55. regretă că Raportul privind coeziunea abordează doar superficial provocările cu care se confruntă regiunile cu dezavantaje geografice permanente și regiunile ultraperiferice; 56.
solicită să se acorde o atenție deosebită regiunilor cu dezavantaje geografice permanente definite la articolul 174 din TFUE, și anume, în special, regiunilor insulare, regiunilor cu densitate foarte scăzută a populației, regiunilor transfrontaliere și celor muntoase și regiunilor ultraperiferice în orice proiect de reformă care vizează viitorul politicii de coeziune; 57. subliniază activitatea importantă desfășurată în cadrul Parlamentului European pe tema coeziunii insulelor și recunoaște importanța unui pact pentru insulele europene; 58. în ceea ce privește zonele rurale, își exprimă satisfacția că Raportul privind coeziunea recunoaște impactul potențial negativ al tranzițiilor demografice asupra coeziunii în Europa; în acest sens, solicită Comisiei Europene să consolideze în viitor intervenția fondurilor și a instrumentelor politicii de coeziune și a planurilor strategice din cadrul PAC, îndeosebi prin praguri minime, luând în considerare ponderea populației și a suprafeței zonelor rurale în raport cu ansamblul UE, pentru teritoriile recunoscute la articolul 174 și pentru cooperarea dintre zonele urbane și rurale, fiecare dintre aceste zone dispunând de avantaje comparative și complementare în vederea unei dezvoltări teritoriale armonioase; 59. în același timp, subliniază rolul pozitiv pe care îl joacă zonele metropolitane în asigurarea unei dezvoltări favorabile coeziunii prin distribuirea bogăției și a beneficiilor într-o anumită zonă și prin crearea unor legături mai eficiente între zonele urbane și cele rurale.
Reiterează că PIB-ul pe cap de locuitor nu oferă o imagine completă a nivelului lor de dezvoltare și recomandă utilizarea metodologiei bazate pe indicele de progres social pentru a identifica cele mai presante provocări care trebuie finanțate în zonele metropolitane prin fondurile politicii de coeziune (2);
(2)
Avizul Comitetului European al Regiunilor – Provocările cu care se confruntă regiunile metropolitane și poziția lor în viitoarea politică de coeziune post-2020 (JO C 79, 10.3.2020, p. 8).