C 498/46
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
30.12.2022
12. subliniază eficacitatea politicii de coeziune în combaterea pandemiei de COVID-19, în special prin măsurile de flexibilitate introduse începând din aprilie 2020 [cele două pachete ale Inițiativei pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII)];
13. consideră, cu toate acestea, că este esențial să se mențină accentul pus de politica de coeziune pe consolidarea coeziunii teritoriale, economice și sociale în Europa;
Definirea conceptului „a nu aduce prejudicii coeziunii” 14. constată existența unor oportunități legate de introducerea unui nou concept în Raportul privind coeziunea, care își propune să extindă o abordare globală a politicii de coeziune asupra oricărei politici publice europene care produce un impact teritorial;
15. subliniază că acest concept sprijină în totalitate inițiativa Comitetului European al Regiunilor care urmărește să demonstreze rolul coeziunii economice, sociale și teritoriale ca valoare fundamentală a Uniunii Europene;
16. consideră că acest concept ar putea permite oricărei politici europene să țină seama de diversitatea diferitelor realități regionale din Uniunea Europeană, sporindu-i totodată eficacitatea și îmbunătățind vizibilitatea acțiunilor UE în rândul cetățenilor;
17. se opune, cu toate acestea, interpretării extrem de restrictive a acestui concept, conform căreia principiul s-ar aplica numai la nivelul programelor operaționale și nici măcar la nivelul acordului de parteneriat; atrage insistent atenția Comisiei Europene asupra faptului că principiul de „a nu aduce prejudicii coeziunii” trebuie să se aplice tuturor politicilor europene, pentru a reduce efectul defavorabil coeziunii al anumitor politici sau programe europene;
18.
sprijină în special necesitatea menționată în Raportul privind coeziunea ca Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) să sprijine coeziunea în Europa;
19.
solicită statelor membre și Comisiei Europene ca MRR și eventualul său succesor să integreze direct abordarea politicii de coeziune bazată pe guvernanța pe mai multe niveluri și pe parteneriat;
20. subliniază, de asemenea, necesitatea unei mai bune alinieri și dezvoltări a sinergiilor între politica de coeziune și Orizont Europa pentru a consolida inovarea în toate regiunile Europei, în scopul de a dezvolta capacitățile de cercetare și de inovare ale regiunilor, fapt care permite UE să fie competitivă la nivel mondial prin realizarea de investiții în excelența regională și care ar putea constitui o soluție pentru capcana dezvoltării regiunilor cu venituri intermediare;
21. subliniază, în acest sens, că este important ca aceste regiuni aflate în capcana dezvoltării regiunilor cu venituri intermediare să beneficieze de un sprijin specific, fie prin apartenența la categoria regiunilor intermediare, fie prin facilitarea accesului la instrumente de cooperare teritorială în domeniul inovării;
22. solicită consolidarea abordării bazate pe strategii de specializare inteligentă, pentru a stimula competitivitatea și ecosistemul de inovare pe baza unor strategii locale și a unei cooperări teritoriale consolidate;
23.
îndeamnă Comisia Europeană să definească conceptul de „a nu aduce prejudicii coeziunii” și să îl transforme într-un mecanism veritabil care să permită evaluarea impactului politicilor europene asupra coeziunii în Europa; propune integrarea în acest mecanism a analizei din perspectiva mediului rural, prevăzută în comunicarea privind o viziune pe termen lung pentru zonele rurale ale UE, în scopul de a lua în considerare aspectele specifice ale acestor zone; solicită Comisiei Europene să dezvolte orientări specifice privind definirea concretă a acestui concept, inclusiv prin utilizarea soluției legislative, după consultarea Comitetului European al Regiunilor;
Politica de coeziune – în centrul unei strategii europene pe termen lung 24. subliniază că, deși politica de coeziune se află în centrul realizării Pactului verde european și a Pilonului european al drepturilor sociale, ea nu face parte dintr-o strategie europeană pe termen lung ca atare, spre deosebire de politica de coeziune pentru perioada 2014-2020, care a fost direct legată de realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;