C 498/14
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
30.12.2022
12.
salută, în acest context, faptul că, la 16 septembrie, Comisia Europeană s-a angajat să furnizeze, în această primă fază, 150 de milioane EUR pentru a acorda asistență persoanelor strămutate în interiorul Ucrainei și 100 de milioane EUR pentru reconstrucția școlilor distruse de bombardamentele rusești, dar consideră că aceste sume sunt în mare măsură insuficiente în raport cu nevoile pentru prima etapă de redresare rapidă, estimate la 17 miliarde EUR, din care 3,4 miliarde EUR deja în 2022;
13. consideră că cea de-a doua etapă a procesului de reconstrucție ar trebui să fie dedicată refacerii infrastructurii și serviciilor esențiale, incluzând încălzirea centrală, energia electrică, apa și apele uzate, școlile, spitalele și locuințele civile.
Programele de lucrări publice ar permite angajarea persoanelor din zonele care au suferit distrugeri semnificative;
14.
propune ca cea de-a treia etapă a procesului de reconstrucție să pună bazele unei creșteri durabile pe termen lung, bazate pe o strategie a planificării integrate la nivel teritorial, valorificând abordările sistemice pentru teritorii durabile, verzi, inteligente și favorabile incluziunii și principiul OCDE „a reconstrui mai bine”.
Această etapă ar trebui să se axeze în special pe atingerea obiectivului stabilit de administrația ucraineană vizând reducerea până în 2030 a tuturor emisiilor de gaze cu efect de seră cu 65 %.
Orice investiție în sectorul energetic ar trebui să contribuie la decarbonizare și la reducerea dependenței de combustibili fosili a Ucrainei, având în vedere că 30 % din capacitatea solară și 90 % din instalațiile de energie eoliană sunt distruse sau se află pe teritorii ocupate de forțe ruse.
Investițiile ar trebui să se axeze, de asemenea, pe reconstruirea sistemelor de încălzire centrală ale multor localități ucrainene pentru a fi înlocuite cu sisteme moderne de încălzire centrală care nu se bazează pe arderea combustibililor fosili.
De asemenea, ar fi esențial ca în această etapă să se reconstruiască parcul de locuințe, școlile și spitalele pentru a atrage refugiații ucraineni și persoanele strămutate înapoi către reședințele de dinainte de război;
15. îndeamnă Uniunea Europeană, statele membre și instituțiile financiare internaționale să ofere granturi, mai degrabă decât împrumuturi, întrucât Ucraina nu va fi probabil în măsură, pe termen scurt, să-și asume serviciul datoriei și să ramburseze datoriile suplimentare.
Împrumuturile ar crește riscul unei crize a datoriilor în viitor, având în vedere că Ucraina de dinainte de război avea deja o datorie externă de aproximativ 130 de miliarde EUR, corespunzătoare unui procent de 80 % din PIB.
În cazul în care instituțiile nu pot oferi granturi, ar trebui acordate împrumuturi fără rate ale dobânzii sau cu rate foarte mici, mai ales pentru proiectele care vizează sprijinirea autorităților locale;
16. consideră că, având în vedere procesul de aderare a Ucrainei la UE, deja lansat, și pentru a legitima un rol puternic de coordonare al UE în cadrul strategiei de reconstrucție, Comisia Europeană ar trebui să propună un mecanism substanțial de reconstrucție a Ucrainei, care ar putea fi construit pe același temei juridic ca Mecanismul de redresare și reziliență al UE, prevăzându-se ca rambursarea să demareze începând cu 2027.
Acest mecanism ar trebui să permită UE să prefinanțeze o parte semnificativă (40 %) din costurile reconstrucției și redresării din Ucraina, care au fost estimate în comun de Guvernul Ucrainei, Comisia Europeană și Banca Mondială la o valoare de 349 de miliarde EUR pentru perioada cuprinsă între 24 februarie și 1 iunie 2022, un impact deosebit de grav înregistrându-se în sectorul locuințelor, al transporturilor, al comerțului și al industriei, distrugerile fiind concentrate în regiunile (oblasti) Cernigău, Donețk, Luhansk, Harkov, Kiev și Zaporijjea;
17.
salută, în acest context, disponibilitatea grupului celor șase țări creditoare ale Ucrainei, anunțată la 20 iulie, de a suspenda, până la sfârșitul anului 2023, serviciul datoriei pe care Ucraina a contractat-o cu membrii grupului;
18.
încurajează Uniunea Europeană și instituțiile financiare internaționale să pregătească temeiul juridic pentru utilizarea activelor Rusiei, înghețate în cadrul sancțiunilor, pentru procesul de reconstrucție a Ucrainei;
19.
insistă că viteza este esențială pentru a aborda catastrofa umanitară din Ucraina și, prin urmare, solicită condiționalități rezonabile, adaptate circumstanțelor și bazate pe rezultate măsurabile și verificabile;
20. subliniază că procesul de reconstrucție ar trebui să se bazeze pe creșterea standardelor sociale și de mediu și pe apropierea lor de acquis-ul UE și, prin urmare, invită autoritățile ucrainene să-și adapteze pe deplin legislația în domeniul muncii la standardele indicate de Organizația Internațională a Muncii;
21.
salută principiul participării democratice înscris în Declarația de la Lugano, prin care se solicită ca procesul de redresare să fie un efort al întregii societăți, inclusiv al cetățenilor strămutați în interiorul Ucrainei și în străinătate, precum și promovarea autonomiei locale și a unei descentralizări efective.
CoR aprobă, de asemenea, sprijinul Declarației pentru implicarea mai multor părți interesate și accentul pus pe integritate, transparență și asumarea răspunderii ca principii esențiale ale punerii în aplicare cu succes a planului național de redresare și dezvoltare;