30.12.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 498/9
30. consideră că strategia macroregională pentru Mediterana va aborda aceste provocări, nu prin înlocuirea strategiilor existente, ci prin completarea acțiunilor acestora și, astfel, prin maximizarea impactului lor, căutând răspunsuri la provocări comune, cum ar fi cele care rezultă din lupta împotriva schimbărilor climatice și din tranziția digitală, transformându-le în oportunități majore de dezvoltare durabilă, contribuind astfel la o tranziție verde justă și favorabilă incluziunii, profitând în acest sens de oportunitățile comune, acordând o atenție deosebită dimensiunii umane și oportunităților pentru tineri și deblocând astfel potențialul economic al regiunii în beneficiul cetățenilor;
31. subliniază că o strategie macroregională, pentru a oferi soluții semnificative la provocările comune, trebuie să fie concepută în mod necesar la nivelul bazinului mediteraneean și să acopere cele trei subbazine: vestic, estic și Marea Adriatică-Marea Ionică.
Prin urmare, aceasta trebuie să fie deschisă tuturor de la crearea sa și, în cele din urmă, să vizeze acoperirea întregului bazin mediteraneean de pe cele trei țărmuri;
32. solicită ca strategia macroregională pentru Mediterana, ca orice strategie macroregională maritimă, să acorde o atenție deosebită teritoriilor insulare, în conformitate cu articolul 174 din TFUE; solicită să se țină seama efectiv de trăsăturile și vulnerabilitățile specifice acestor teritorii, prin stabilirea unui parteneriat mai puternic, cu acțiuni concrete și coordonate între aceste teritorii, statele membre și Uniunea Europeană;
33. subliniază că această integrare regională ar trebui să se petreacă în mod progresiv, pe baza unei abordări voluntare a autorităților naționale, regionale și locale mediteraneene, având în vedere provocările reprezentate de anumite situații de instabilitate din punctul de vedere al securității, precum și din punct de politic și diplomatic;
Principiile esențiale ale guvernanței pe mai multe niveluri la nivel mediteraneean 34.
propune ca guvernanța unei viitoare strategii macroregionale în Mediterana să reflecte pe deplin principiul guvernanței pe mai multe niveluri, implicând autoritățile europene, naționale, regionale și locale, precum și asociațiile și euroregiunile lor respective;
35. consideră că, pentru a fi operațională, o strategie macroregională mediteraneeană trebuie să se bazeze pe un sistem de guvernanță solid și reprezentativ, cu: (i) o adunare generală la nivel politic, implicând autoritățile europene, naționale, regionale și locale, precum și asociațiile și euroregiunile lor respective, (ii) un comitet executiv care să reunească câte un membru național coordonator (de la nivel regional sau local) din fiecare țară reprezentată în strategie și să promoveze integrarea autorităților locale și regionale, precum și participarea observatorilor din partea rețelelor de autorități locale și regionale, a asociațiilor lor respective și a euroregiunilor în procesul decizional și (iii) grupuri de acțiune tematice pentru a elabora și a pune în aplicare proiecte concrete de cooperare, care vor mobiliza actorii socioeconomici publici, privați, mediul academic și societatea civilă;
36. propune, pornind de la bunele practici din cadrul WestMED, instituirea unei președinții în comun, anuale prin rotație, deținută de câte două țări, din UE și dintre țările partenere, care să colaboreze, cu sprijinul strâns al organizațiilor reprezentative ale autorităților locale și regionale.
Președinția ar trebui să evolueze ținând cont de țările care au asigurat președinția în trecut, care o asigură în prezent și care o vor asigura în viitor, menținând un echilibru între UE și țările partenere reprezentate în cadrul strategiei; în același timp, sprijinul din partea organizațiilor reprezentative ale autorităților locale și regionale ar funcționa prin rotație și urmând aceleași principii.
Această dinamică este esențială pentru a se asigura că diferitele organisme de guvernanță ale strategiei macroregionale sunt luate în considerare și conectate pentru a oferi orientări strategice pentru acțiunea macroregiunii, prin intermediul programelor de lucru anuale.
Un secretariat tehnic (secretariatul strategiei macroregionale mediteraneene, SSMM) ar trebui să coordoneze și să sprijine strategia;
37. propune ca, pentru a asigura compatibilitatea cu inițiativele existente, reprezentanții principalelor instituții, organisme și inițiative internaționale și euromediteraneene, cum ar fi UpM, ARLEM și MedCoopAlliance, să fie implicați în punerea în aplicare a strategiei, alături de reprezentanții EUSAIR și WestMED; de asemenea, GECT prezintă perspective utile ca „laboratoare” pentru guvernanța pe mai multe niveluri, care să sprijine obiectivele noii agende pentru Mediterana;
O strategie macroregională axată pe provocările prioritare 38.
consideră că o strategie macroregională în Mediterana ar trebui să vizeze un număr limitat de provocări partajate, care vor fi abordate treptat de-a lungul timpului; subliniază că transformările verde și digitală sunt provocări-cheie, care ar trebui abordate cu prioritate;