30.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 498/49
... un kurš vērsts uz patiesu uzticēšanās partnerību ar reģioniem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ...
47. konstatē zināmu 2021.–2027. gada kohēzijas politikas centralizāciju un partnerības principa un reģionālo iestāžu lomas vājināšanos investīciju vajadzību noteikšanā darbības programmās; 48.
pozitīvi vērtē ziņojumā par kohēziju pausto nodomu stiprināt daudzlīmeņu pārvaldību un partnerības principu;
49. atbalsta neseno iniciatīvu par Eiropas Prakses kopienu partnerības jomā 2021.–2027. gadam, kurai būtu jārada būtiski uzlabojumi Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; 50. uzsver kohēzijas politikas unikālo pieeju, ar kuru saskaņā ESI fondu darbības programmas ir balstītas uz vietējā līmenī noteiktu teritoriālo vajadzību analīzi un atbilst pilnībā līdzdalīgam un demokrātiskam procesam, pretstatā valstu atveseļošanas plāniem, kurus atbalsta ANM un kuri lielā mērā tika izstrādāti bez reģionu iesaistes; 51. tādēļ aicina Komisiju palielināt reģionu lomu strukturālo un investīciju fondu pārvaldībā un stiprināt tiesību aktu noteikumus, kas saistīti ar partnerību, it īpaši ņemot vērā laikposmu pēc 2027. gada; Kohēzijas politika kā līdzeklis demogrāfiskās lejupslīdes novēršanai iekšzemes, lauku un kalnu apvidos 52. pauž bažas par iedzīvotāju pakāpenisku novecošanu, dzimstības līmeņa samazināšanos un iedzīvotāju skaita samazināšanos iekšzemes teritorijās, jo īpaši lauku un kalnu apvidos; 53. norāda, ka ekonomiskie un sociālie traucējumi, ko nesen izraisījusi Covid-19 pandēmija un konflikts Ukrainā, negatīvi ietekmē jauniešu nākotnes cerības; 54. uzsver, ka svarīgi ir izstrādāt Eiropas Savienības stratēģiju demogrāfijas jautājumos, it īpaši ņemot vērā iespējas, ko sniedz legālās migrācijas plūsmas Eiropas Savienībā, un vienlaikus palielinot koordināciju nelegālās imigrācijas jomā un sniedzot atbalstu un aizsardzību bēgļiem; Īpaša uzmanība reģioniem ar pastāvīgiem nelabvēlīgiem ģeogrāfiskajiem apstākļiem 55. pauž nožēlu, ka ziņojumā par kohēziju tikai virspusēji ir pievērsta uzmanība izaicinājumiem, ar kuriem saskaras reģioni ar pastāvīgiem nelabvēlīgiem ģeogrāfiskajiem apstākļiem, kā arī tālākie reģioni; 56. aicina visos reformu projektos, kas saistīti ar kohēzijas politikas nākotni, īpašu uzmanību pievērst LESD 174. pantā definētajiem reģioniem ar pastāvīgiem nelabvēlīgiem ģeogrāfiskajiem apstākļiem, t. i., salu, mazapdzīvotiem, pārrobežu un kalnu reģioniem, kā arī tālākajiem reģioniem; 57. uzsver nozīmīgo darbu, ko Eiropas Parlaments ir veicis salu kohēzijas jomā, un atzīst Eiropas salu pakta nozīmīgumu; 58. attiecībā uz lauku apvidiem atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā par kohēziju ir atzīta demogrāfisko pārmaiņu iespējamā negatīvā ietekme uz kohēziju Eiropā; tādēļ aicina Eiropas Komisiju turpmāk palielināt kohēzijas politikas un kopējās lauksaimniecības politikas stratēģisko plānu finansējumu un instrumentus, konkrēti, izmantojot minimālās robežvērtības un ņemot vērā lauku apvidu iedzīvotāju un teritoriju īpatsvaru ES mērogā attiecībā uz 174. pantā atzītajām teritorijām un sadarbību starp pilsētu un lauku teritorijām, no kurām katrai ir salīdzinošas un papildinošas priekšrocības, lai panāktu harmonisku teritoriālo attīstību; 59. vienlaikus uzsver lielpilsētu reģionu pozitīvo lomu saliedētas attīstības nodrošināšanā, sadalot bagātību un labumus konkrētā teritorijā un veidojot efektīvākas saiknes starp pilsētām un laukiem.
Komiteja atkārtoti norāda, ka IKP uz vienu iedzīvotāju neveido pilnīgu ainu par attīstības līmeni; lai noteiktu visneatliekamākās ar kohēzijas politiku saistītās lielpilsētu reģionu problēmas, kas jāfinansē no kohēzijas politikas fondiem, iesaka izmantot sociālā progresa indeksa metodoloģiju (2);
(2)
Reģionu komitejas atzinums “Lielpilsētu reģionu problēmas un to pozīcijas turpmākajā kohēzijas politikā laikposmam pēc 2020. gada” (OV C 79, 10.3.2020., 8. lpp.).