C 498/30
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
30.12.2022.
Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Virzība uz pilsētu un reģionu strukturālu iekļaušanu ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesijā (UNFCCC COP27)” (2022/C 498/06)
Ziņotāja:
Alison GILLILAND (IE/PSE), Dublinas pilsētas domes deputāte
Atsauces dokuments:
Perspektīvas atzinums
IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)
Steidzamas plaša mēroga reakcijas uz ārkārtas situāciju klimata jomā nodrošināšana, ar daudzlīmeņu rīcību efektīvi sasaistot pielāgošanās un seku mazināšanas pasākumus 1. pauž nopietnas bažas par Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) Sestā novērtējuma ziņojuma konstatējumiem, kuros uzsvērts, kā klimata radītie apdraudējumi ir būtiski iedragājuši ekosistēmas visā pasaulē, un atzīmēts, ka daudzas klimata pārmaiņu radītās sekas jau ir neatgriezeniskas; pieņem zināšanai ziņojumā ietvertos pierādījumus un uzsver, ka pašreizējie pasākumi, kas tiek veikti, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, bieži vien ir neefektīvi nepietiekama finansējuma un vājas plānošanas dēļ, ko varētu novērst ar iekļaujošāku pārvaldību; 2. uzsver, ka IPCC ziņojumos vietējās un reģionālās pašvaldības atzītas par nozīmīgām dalībniecēm pielāgošanās un ietekmes mazināšanas risinājumu īstenošanā; vēlreiz norāda, ka reģionu un pilsētu pārziņā ir īstenot 70 % no klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem un 90 % no klimatadaptācijas politikas pasākumiem (1); uzsver, ka šie risinājumi ir jānodrošina vietējām un reģionālajām pašvaldībām un sadarbībā ar tām, tieši reaģējot uz klimata pārmaiņu draudiem, kas ietekmē ciematus, pilsētas, lielpilsētas un to apkārtnes reģionus ar to klimata īpatnībām; uzsver, ka vairāk nekā viens miljards cilvēku apdzīvotās vietās ar zemu reljefu saskaras ar tādiem apdraudējumiem kā jūras līmeņa celšanās, krastu applūšana vai plūdi paisuma un bēguma laikā, savukārt 350 miljoni pasaules pilsētu iedzīvotāju saskaras ar ūdens trūkuma draudiem; 3. šajā saistībā norāda uz COP26 vienošanos turpināt centienus ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5 C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni (2) un aicina ātrāk īstenot klimata pasākumus, kā arī sniegt finanšu atbalstu un norādes vietējām un reģionālajām pašvaldībām; 4. atkārtoti aicina Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) puses strādāt partnerībā ar ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) pusēm un Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmu (UNDP), lai izveidotu saskaņotu regulējumu attiecībā uz klimatneitralitāti un noturību, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību un tādā veidā novērstu stratēģiju pārklāšanos; atzinīgi vērtē Edinburgas deklarāciju par globālo biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada (3), kas ir iekļaujošas “visu pārvaldības struktūru” pieejas piemērs; 5. atkārtoti uzsver, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma, rīkojoties saskaņā ar Eiropas zaļo kursu, lai Eiropa kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu; uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt ES centienus līdz 2050. gadam faktiski panākt klimatneitralitāti, vienlaikus sistemātiski īstenojot principu “nekaitēt”, kā arī cenšoties izvairīties no oglekļa “iestrēgšanas” un oglekļa emisiju pārvirzes; atzinīgi vērtē virzienu, kas noteikts Eiropas klimata tiesību aktos un paketē “Gatavi mērķrādītājam
(1) (2) (3)
Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija “Zaļais kurss sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām” (OV C 79, 10.3.2020., 1. lpp.).
Glāzgovas Klimata pakts, 15. punkts.
Edinburgas deklarācija par globālo biodaudzveidības satvaru laikposmam pēc 2020. gada.