C 498/14
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
30.12.2022.
12. šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 16. septembrī apņēmās šajā pirmajā posmā piešķirt 150 miljonus euro, lai palīdzētu Ukrainas iekšzemē pārvietotajām personām, un 100 miljonus euro Krievijas sabombardēto un izpostīto skolu atjaunošanai, taču uzskata, ka šīs summas ir lielā mērā nepietiekamas, ņemot vērā to, ka pirmajā posmā ātrai atveseļošanai vajadzīgi 17 miljardi euro, no kuriem 3,4 miljardi euro būtu vajadzīgi jau 2022. gadā;
13. uzskata, ka atjaunošanas procesa otrais posms būtu jāvelta kritiski svarīgas infrastruktūras un pakalpojumu atjaunošanai, tostarp centrālajai apkurei, elektroenerģijai, ūdensapgādei un notekūdeņu novadīšanai, skolām, slimnīcām un civilajiem mājokļiem.
Sabiedrisko darbu shēmas dotu iespēju nodarbināt cilvēkus teritorijās ar lieliem postījumiem;
14. iesaka atjaunošanas procesa trešajā posmā likt pamatus ilgtspējīgai ilgtermiņa izaugsmei, kuras pamatā ir integrēta plānošanas stratēģija teritoriālā līmenī, un vienlaikus īstenot sistēmisku pieeju ilgtspējīgām, zaļām, viedām un iekļaujošām teritorijām un ESAO principu “atjaunot uzlabojot”.
Šajā posmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš Ukrainas valdības izvirzītajam mērķim līdz 2030. gadam visas siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par 65 %.
Visiem ieguldījumiem enerģētikas nozarē būtu jāveicina dekarbonizācija un jāsamazina Ukrainas atkarība no fosilā kurināmā, ņemot vērā to, ka 30 % no saules enerģijas jaudas un 90 % vēja enerģijas iekārtu ir iznīcināti teritorijās, ko okupējis Krievijas karaspēks.
Ieguldījumi būtu jānovirza arī uz centrālās apkures sistēmu atjaunošanu daudzās Ukrainas pašvaldībās, lai tās aizstātu ar modernām centrālapkures sistēmām, kas nebalstās uz fosilā kurināmā izmantošanu.
Šajā posmā būtu ļoti svarīgi arī atjaunot mājokļu fondu, skolas un slimnīcas, lai Ukrainas bēgļus un pārvietotās personas atkal piesaistītu pirmskara dzīvesvietām;
15. mudina Eiropas Savienību, dalībvalstis un starptautiskās finanšu iestādes piešķirt dotācijas, nevis aizdevumus, jo Ukraina, visticamāk, īstermiņā nespēs apkalpot un atmaksāt papildu parādus.
Aizdevumi palielinātu parādu krīzes risku nākotnē, jo pirmskara Ukrainas ārējais parāds jau bija sasniedzis aptuveni 130 miljardus euro, kas atbilst 80 % no IKP.
Ja iestādes nevar piešķirt dotācijas, aizdevumi būtu jāpiešķir bez procentu likmēm vai ar ļoti zemām procentu likmēm, it īpaši projektiem, kuru mērķis ir palīdzēt pašvaldībām;
16. saistībā ar to, ka sācies Ukrainas pievienošanās process Eiropas Savienībai, un lai ar likumu noteiktu, ka Eiropas Savienībai ir nozīmīga koordinatora loma atjaunošanas stratēģijas īstenošanā, uzskata, ka Eiropas Komisijai būtu jāierosina būtisks Ukrainas atjaunošanas mehānisms, ko varētu veidot uz tāda paša juridiskā pamata kā ES Atveseļošanas un noturības mehānismu un kas atmaksāšanu sāktu 2027. gadā.
Šim mehānismam būtu jādod Eiropas Savienībai iespēja priekšfinansēt ievērojamu daļu (40 %) no Ukrainas atjaunošanas un atveseļošanas izmaksām, kuras laikposmā no 2022. gada 24. februāra līdz 1. jūnijam saskaņā ar Ukrainas valdības, Eiropas Komisijas un Pasaules Bankas kopīgām aplēsēm bija 349 miljardi euro (īpaši skarts ir mājokļu, transporta, tirdzniecības un rūpniecības sektors, un lielākie postījumi ir Čerņihivas, Doņeckas, Luhanskas, Harkivas, Kijevas un Zaporižjes apgabalā);
17. šajā saistībā atzinīgi vērtē sešu Ukrainas kreditorvalstu grupas 20. jūlijā pausto vēlmi līdz 2023. gada beigām apturēt parāda, kas Ukrainai jāatmaksā grupas dalībvalstīm, apkalpošanu;
18. mudina Eiropas Savienību un starptautiskās finanšu iestādes sagatavot juridisko pamatu, kas dotu iespēju ar sankcijām iesaldētos Krievijas līdzekļus izmantot Ukrainas atjaunošanai;
19. uzstāj, ka ātrums ir ļoti svarīgs humanitārās katastrofas novēršanai Ukrainā, un tāpēc uzsver, ka nosacījumiem jābūt saprātīgiem un pielāgotiem apstākļiem un balstītiem uz izmērāmiem un pārbaudāmiem rezultātiem;
20. uzsver, ka atjaunošanas procesa pamatā vajadzētu būt sociālo un vides standartu paaugstināšanai un to tuvināšanai ES acquis, un tāpēc aicina Ukrainas iestādes pilnībā pielāgot savus darba tiesību aktus Starptautiskās Darba organizācijas norādītajiem standartiem;
21. atzinīgi vērtē demokrātiskas līdzdalības principu, kas minēts Lugāno deklarācijā, kurā norādīts, ka atveseļošanas procesā jāpiedalās visai sabiedrībai, tostarp Ukrainā un uz ārvalstīm pārvietotajiem pilsoņiem, un ka vajadzīga vietējā pašpārvalde un efektīva decentralizācija.
RK arī atbalsta deklarācijā pausto atbalstu daudzu ieinteresēto personu iesaistei un uzsvaru uz integritāti, pārredzamību un pārskatatbildību kā būtiskiem principiem, kas nodrošinātu valsts atveseļošanas un attīstības plāna sekmīgu īstenošanu;