30.12.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 498/9
30. uzskata, ka makroreģionālā stratēģija Vidusjūras reģionam risinās šīs problēmas, nevis aizstājot pašreizējās stratēģijas, bet gan papildinot to darbības un tādējādi palielinot to ietekmi un meklējot risinājumus kopīgām problēmām, piemēram, tām, kas izriet no cīņas pret klimata pārmaiņām un digitālās pārkārtošanas, pārvēršot tās par nozīmīgām ilgtspējīgas attīstības iespējām, lai šādi veicinātu taisnīgu un iekļaujošu zaļo pārkārtošanos, izmantojot kopīgas iespējas un īpašu uzmanību pievēršot humānajam aspektam un jauniešu iespējām un tādējādi atraisot reģiona ekonomisko potenciālu iedzīvotāju labā;
31. uzsver, ka makroreģionālai stratēģijai, lai rastu jēgpilnus risinājumus kopīgām problēmām, obligāti jābūt izstrādātai Vidusjūras baseina līmenī un jāaptver visi trīs apakšbaseini: rietumu, austrumu, kā arī Adrijas un Jonijas jūras reģions.
Tādēļ tai jābūt pieejamai visiem jau no tās pirmsākumiem, un tai galu galā jācenšas aptvert visu Vidusjūras baseinu trijos krastos;
32. aicina makroreģionālajā stratēģijā Vidusjūras reģionam, tāpat kā jebkurā citā jūras makroreģionālajā stratēģijā, īpašu uzmanību pievērst salu teritorijām saskaņā ar LESD 174. pantu; aicina efektīvi ņemt vērā šādu teritoriju īpašās iezīmes un riskus, izveidojot spēcīgāku partnerību ar konkrētām un koordinētām darbībām starp šādām teritorijām, dalībvalstīm un Eiropas Savienību;
33. norāda, ka šai reģionālajai integrācijai būtu jānotiek pakāpeniski, pamatojoties uz Vidusjūras reģiona valstu, reģionālo un vietējo pašvaldību brīvprātīgu pieeju un ņemot vērā problēmas, ko rada daži nestabili drošības, politiskie un diplomātiskie apstākļi;
Vidusjūras reģiona līmeņa daudzlīmeņu pārvaldības galvenie principi 34. ierosina panākt, lai turpmākās makroreģionālās stratēģijas pārvaldība Vidusjūras reģionā pilnībā atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldības principu, iesaistot Eiropas, valstu, reģionālās un vietējās iestādes, kā arī attiecīgās to apvienības un eiroreģionus;
35. uzskata: lai Vidusjūras makroreģionālā stratēģija darbotos efektīvi, tās pamatā jābūt stabilai un reprezentatīvai pārvaldības sistēmai, ko veido: i) politiska līmeņa ģenerālā asambleja, kurā iesaistītas Eiropas, valstu un reģionālās iestādes, ii) valde, kurā darbojas katras stratēģijā pārstāvētās valsts loceklis (no reģionālā vai vietējā līmeņa) un kura veicina reģionālo un vietējo pašvaldību iekļaušanu lēmumu pieņemšanas procesā, kā arī novērotāji no reģionālo un vietējo pašvaldību tīkliem, attiecīgajām to apvienībām un eiroreģioniem, un iii) tematiskas rīcības grupas, lai izstrādātu un īstenotu konkrētus sadarbības projektus, kas mobilizēs publiskos un privātos sociāli ekonomiskos dalībniekus, akadēmiskās aprindas un pilsonisko sabiedrību;
36. ierosina pēc WestMED labās prakses parauga izveidot ik gadu rotējošu kopīgu prezidentūru, kurā līdzās sadarbotos ES un partnervalstis ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvības organizāciju ciešu atbalstu.
Prezidentūrai būtu jāveidojas tā, lai tiktu ņemtas vērā bijušās, pašreizējās un nākamās prezidentvalstis un saglabātos līdzsvars starp stratēģijā pārstāvētajām ES dalībvalstīm un partnervalstīm, savukārt uz reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvības organizācijas atbalstu arī attiektos rotācijas kārtība.
Šāda dinamika ir būtiska, lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā makroreģionālās stratēģijas dažādās pārvaldības struktūras, un nodrošinātu to sasaisti un makroreģiona rīcības stratēģiskās vadlīnijas, izmantojot gada darba programmas.
Tehniskajam sekretariātam (Vidusjūras makroreģionālās stratēģijas sekretariātam) būtu jākoordinē un jāatbalsta stratēģija;
37. lai nodrošinātu atbilstību esošajām iniciatīvām, ierosina stratēģijas īstenošanā iesaistīt pārstāvjus no galvenajām starptautiskajām un Eiropas un Vidusjūras reģiona institūcijām, struktūrām un iniciatīvām, piemēram, Savienības Vidusjūrai, ARLEM un MedCoopAlliance, kā arī EUSAIR un WestMED pārstāvjus; arī Eiropas teritoriālās sadarbības grupas, būdamas daudzlīmeņu pārvaldības “laboratorijas”, paver perspektīvas, kas noderētu to mērķu atbalstīšanai, kuri ietverti jaunajā programmā Vidusjūras reģionam;
Makroreģionāla stratēģija, kas vērsta uz prioritāriem uzdevumiem 38. uzskata, ka makroreģionālajā stratēģijā Vidusjūras reģionam būtu jāpievēršas ierobežotam kopēju problēmu skaitam, kuras laika gaitā pakāpeniski tiktu risinātas; uzsver, ka zaļā un digitālā pārkārtošanās ir galvenās problēmas, kas jārisina prioritāri;