2022 12 30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 498/49
ir būtų sutelktas dėmesys į tikrą pasitikėjimu grindžiamą partnerystę su regionais ir vietos valdžios institucijomis...
47. pastebi tam tikrą 2021–2027 m. sanglaudos politikos centralizavimą ir partnerystės principo bei regionų valdžios institucijų vaidmens nustatant investicijų poreikius pagal veiksmų programas susilpninimą; 48.
palankiai vertina sanglaudos ataskaitoje išreikštą ketinimą stiprinti daugiapakopį valdymą ir partnerystės principą;
49. pritaria neseniai pradėtai iniciatyvai dėl 2021–2027 m. Europos partnerystės praktikos bendrijos, kuri turėtų padėti iš esmės patobulinti Europos partnerystės elgesio kodeksą; 50. atkreipia dėmesį į ypatingą sanglaudos politikos požiūrį, pagal kurį ESI fondų veiksmų programos grindžiamos vietos lygmeniu nustatytų teritorinių poreikių analize ir vykdomos visapusiškai dalyvaujant ir demokratiniu būdu, priešingai nei nacionalinių ekonomikos gaivinimo planų, kurie remiami pagal EGADP ir kurie iš esmės buvo parengti nedalyvaujant regionams, atveju; 51. todėl ragina Komisiją stiprinti regionų vaidmenį valdant struktūrinius ir investicijų fondus ir stiprinti su partneryste susijusias teisės aktų nuostatas, ypač atsižvelgiant į laikotarpį po 2027 m.; Sanglaudos politika – priemonė spręsti gyventojų skaičiaus mažėjimo problemą vidaus, kaimo ir kalnų teritorijose 52. reiškia susirūpinimą dėl laipsniško gyventojų senėjimo, gimstamumo mažėjimo ir gyventojų skaičiaus mažėjimo vidaus teritorijose, visų pirma kaimo ir kalnų vietovėse; 53. pažymi, kad ekonominiai ir socialiniai sutrikimai, kuriuos pastaruoju metu lėmė COVID-19 pandemija ir karas Ukrainoje, turi sunkių pasekmių namų ūkių gyvenimui ir ypač jaunimo ateities lūkesčiams; 54. pabrėžia, kad svarbu parengti Europos Sąjungos demografijos strategiją, visų pirma atsižvelgiant į teisėtos migracijos srautų Sąjungoje teikiamas galimybes, kartu stiprinant neteisėtos imigracijos koordinavimą ir suteikiant pabėgėliams paramą ir apsaugą; Ypatingas dėmesys nuolatinių geografinių kliūčių turintiems regionams 55. apgailestauja, kad sanglaudos ataskaitoje tik paviršutiniškai atkreipiamas dėmesys į sunkumus, su kuriais susiduria nuolatinių geografinių kliūčių turintys regionai ir atokiausi regionai; 56. ragina vykdant būsimos sanglaudos politikos reformos projektą ypatingą dėmesį skirti nuolatinių geografinių kliūčių turintiems regionams, apibrėžtiems SESV 174 straipsnyje, visų pirma salų, retai apgyvendintiems regionams bei kalnuotoms vietovėms, ir atokiausiems regionams; 57. pabrėžia, kad Europos Parlamente buvo atliktas svarbus darbas salų sanglaudos klausimu, ir pripažįsta Europos salų pakto svarbą; 58. kalbant apie kaimo vietoves, palankiai vertina tai, kad sanglaudos ataskaitoje pripažįstamas galimas neigiamas demografinių pokyčių poveikis sanglaudai Europoje; atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją ateityje stiprinti intervencinius veiksmus, susijusius su sanglaudos politikos finansavimu ir priemonėmis bei BŽŪP strateginiais planais, visų pirma nustatant minimalias ribas, turint omenyje visos Europos kaimo gyventojų ir kaimo vietovių dalį, 174 straipsnyje pripažintoms teritorijoms, ir stiprinti miestų bei kaimo vietovių bendradarbiavimą, nes kiekviena vietovė turi lyginamųjų ir papildomų privalumų siekiant darnios teritorinės plėtros; 59. taip pat pabrėžia teigiamą didmiesčių vaidmenį užtikrinant darnią plėtrą, paskirstant gerovę ir naudą tam tikroje vietovėje ir užmezgant veiksmingesnius miesto ir kaimo ryšius; pakartoja, kad BVP vienam gyventojui rodiklis neleidžia visapusiškai įvertinti jų išsivystymo lygio ir rekomenduoja naudotis socialinės pažangos indekso metodika siekiant įvardyti aktualiausias problemas, kurių sprendimui didmiesčių regionuose būtinas finansavimas sanglaudos politikos lėšomis (2);
(2)
Europos regionų komiteto nuomonė – Didmiesčių regionams kylantys iššūkiai ir jų padėtis būsimoje sanglaudos politikoje po 2020 m.
(OL C 79, 2020 3 10, p. 8).