C 498/48
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 30
Siekis kurti naują Europos struktūrinių ir investicijų fondų strateginę sistemą...
35. atkreipia dėmesį į tam tikrą tendenciją, kad Europos lygmeniu daugėja investicinių fondų – kai kurie iš jų yra tiesiogiai valdomi, bendrai valdomi (pavyzdžiui, Europos struktūriniai ir investicijų fondai – ESI fondai) arba juos įgyvendinant pagrindinis vaidmuo tenka valstybei (nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai, remiami pagal EGADP);
36. yra susirūpinęs dėl dabartinės tendencijos skatinti perkelti ESI fondų lėšas į kitas politikos sritis ar programas, pavyzdžiui, nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus arba tiesiogiai valdomas programas, kaip antai programą „Europos horizontas“; todėl griežtai prieštarauja sanglaudos politikos ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšų perkėlimui į EGADP: SESV 175 straipsniu grindžiama EGADP siekiama papildyti sanglaudos politikos pastangas siekiant SESV 174 straipsnio tikslų, o ne atvirkščiai; be to, primena, kad sanglaudos politika jau yra svarbus indėlis į Europos žaliąsias investicijas ir į ES energetinę nepriklausomybę; todėl daro išvadą, kad Europos lėšų recentralizavimas perkeliant minėtas lėšas EGADP yra nepagrįstas;
37. pažymi, kad ši tendencija turi pražūtingą dvejopą poveikį: viena vertus, taip prisidedama prie sanglaudos politikos, kaip ilgalaikės vystymosi politikos, veiksmingumo mažinimo ir, kita vertus, sanglaudos politika prilyginama paprastai biudžeto eilutei daugiametėje Europos Sąjungos finansinėje programoje;
38. todėl ragina Europos Komisiją parengti naują strateginę programą laikotarpiui po 2027 m., daugiausia dėmesio skiriant partnerystei ir daugiapakopiam valdymui, ir nustatyti bendrąsias nuostatas dėl visų teritorinį aspektą turinčių Europos Sąjungos investicinių fondų, t. y.
ESI fondų, galimo būsimo Socialinio klimato fondo, EŽŪFKP ir, jei taikytina, būsimos EGADP;
39.
primygtinai ragina, kad EŽŪFKP būtų iš naujo įtrauktas į šią naują strateginę programą;
40. taip pat ragina ypatingą dėmesį skirti Europos socialinio fondo (ESF) ateičiai, kad jis apimtų platesnį teritorinį aspektą ir sustiprintų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį jį įgyvendinant;
kuria būtų siekiama iš tikrųjų supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą...
41. pažymi, kad 2021–2027 m. sanglaudos politikos teisės aktų sistemoje numatytos svarbios supaprastinimo priemonės, pavyzdžiui, su supaprastintomis išlaidomis susijusių galimybių pratęsimas, kurios turės būti įvertintos, kai bus taikomos 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu;
42. tačiau primena, kad dėl lėšų gausos ir lėšų pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinimo taisyklių, terminų ir sąlygų pastaruoju metu padidėjo administracinė našta lėšas valdančioms institucijoms, kurios dažnai veikia regionų lygmeniu;
43. pažymi, kad dėl šios administracinės naštos vėluojama įgyvendinti ESI fondus, už kuriuos dažnai atsakingi regionai, ir tai kenkia sanglaudos politikos, kaip veiksmingos investicijų politikos, įvaizdžiui Europos Sąjungos piliečių akyse;
44. primena svarbų regionų vaidmenį skaidant ESI fondų įgyvendinimą ir susiejant juos su vietos loginiu pagrindu, kad būtų remiamos teritorinės plėtros strategijos;
45. ragina Komisiją jau inicijuoti ilgalaikio svarstymo procesą, kuriame dalyvautų regionų lygmens ESI fondų valdymo institucijos, kad būtų supaprastintos valdymo, kontrolės ir audito taisyklės ir po 2027 m. įvykdyta reali reforma, atsižvelgiant į būsimą sanglaudos politikos teisės aktų rinkinį;
46. pakartoja, kad, siekiant atkurti ESI fondų patrauklumą projektų vykdytojams, Europos regionų komiteto prašymas įgyvendinti Europos Komisijos ir sanglaudos politikos valdymo institucijų pasitikėjimo sutartį, kad programos, kurių likutinis klaidų lygis 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu buvo labai mažas, galėtų būti grindžiamas valdymo, kontrolės ir audito taisyklių supaprastinimu kitam programavimo laikotarpiui;