C 498/14
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 30
12. šiomis aplinkybėmis palankiai vertina rugsėjo 16 d. Europos Komisijos įsipareigojimą pirmuoju etapu skirti 150 mln. EUR pagalbai šalies viduje perkeltiems asmenims Ukrainoje ir 100 mln.
EUR mokyklų, sunaikintų dėl Rusijos bombardavimų, atstatymui, tačiau mano, kad šių sumų iš esmės nepakanka atsižvelgiant į pirmojo etapo greito atsigavimo poreikius, kurie, kaip apskaičiuota, sudarys 17 mlrd. EUR, iš kurių 3,4 mlrd. EUR turės būti skirti jau 2022 m.;
13. mano, kad antrasis atstatymo etapas turėtų būti skirtas ypatingos svarbos infrastruktūros ir paslaugų atkūrimui, įskaitant centrinį šildymą, elektros energiją, vandens tiekimo ir nuotekų sistemas, mokyklas, ligonines ir gyvenamuosius namus.
Viešųjų darbų sistemos sudarytų sąlygas įsidarbinti stipriai nuniokotų vietovių žmonėms;
14. siūlo per trečiąjį atstatymo etapą padėti pamatus ilgalaikiam tvariam augimui, pagrįstam integruoto planavimo teritoriniu lygmeniu strategija, kartu laikantis sisteminio požiūrio kuriant tvarias, ekologiškas, pažangias ir įtraukias teritorijas ir EBPO tobulinamojo atkūrimo principo.
Šiame etape daugiausia dėmesio reikėtų skirti tam, kad būtų pasiektas Ukrainos vyriausybės nustatytas principas iki 2030 m.
65 proc. sumažinti visą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Visomis investicijomis į energetikos sektorių turėtų būti prisidedama prie dekarbonizacijos ir Ukrainos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, atsižvelgiant į tai, kad 30 proc. saulės energijos gamybos pajėgumų ir 90 proc. vėjo jėgainių yra sunaikinta arba atsidūrė Rusijos pajėgų okupuotose teritorijose.
Investicijos taip pat turėtų būti orientuojamos į daugumos Ukrainos savivaldybių centralizuoto šildymo sistemų atstatymą, jas pakeičiant šiuolaikinėmis centrinio šildymo sistemomis, kurių veikimas nėra pagrįstas iškastinio kuro deginimu.
Šiame etape taip pat būtų labai svarbu atkurti būsto fondą, atstatyti mokyklas ir ligonines siekiant pritraukti Ukrainos pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis, kad jie sugrįžtų į savo vietas, kuriose gyveno iki karo;
15. ragina Europos Sąjungą, valstybes nares ir tarptautines finansų įstaigas skirti dotacijas, o ne paskolas, nes vargu, ar Ukraina trumpuoju laikotarpiu galės tvarkyti ir grąžinti papildomas skolas.
Dėl paskolų ateityje padidėtų skolos krizės rizika, atsižvelgiant į tai, kad iki karo Ukrainos išorės skola jau sudarė apytiksliai 130 mlrd. EUR, o tai yra 80 proc. BVP.
Tais atvejais, kai įstaigos negali skirti dotacijų, turėtų būti teikiamos paskolos be palūkanų arba su labai mažomis palūkanomis, ypač įgyvendinant projektus, kuriais siekiama padėti savivaldybėms;
16. mano, kad, atsižvelgiant į Ukrainos pradėtą stojimo į ES procesą ir siekiant įteisinti stiprų koordinavimo vaidmenį ES įgyvendinant atstatymo strategiją, Europos Komisija turėtų pasiūlyti esminę Ukrainos atstatymo priemonę, kuri gali būti kuriama remiantis tuo pačiu teisiniu pagrindu, kuriuo pagrįsta ES ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir kurios išmokos būtų pradėtos grąžinti nuo 2027 m.
Ši priemonė turėtų sudaryti sąlygas ES iš anksto finansuoti didelę dalį (40 proc.) atstatymo ir atkūrimo išlaidų Ukrainoje, kurias bendrai apskaičiavo Ukrainos vyriausybė, Europos Komisija ir Pasaulio bankas ir kurios sudarytų 349 mlrd.
EUR laikotarpiu nuo 2022 m. vasario 24 d. iki 2022 m. birželio 1 d., o poveikis būtų ypač didelis būsto, transporto, prekybos ir pramonės sektoriuose ir atstatant sugriautus Černihivo, Donecko, Luhansko, Charkivo, Kyjivo ir Zaporižios regionus (sritis);
17. atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina liepos 20 d. paskelbtą šešių Ukrainos šalių kreditorių grupės ketinimą iki 2023 m. pabaigos sustabdyti skolos, dėl kurios Ukraina susitarė su jos nariais, grąžinimą;
18. ragina Europos Sąjungą ir tarptautines finansų įstaigas sukurti teisinį pagrindą, kad dėl sankcijų įšaldytas Rusijos turtas būtų panaudotas Ukrainos atstatymo procesui;
19. atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu greitai imtis priemonių humanitarinei katastrofai Ukrainoje išvengti, todėl reikalauja nustatyti pagrįstas, prie aplinkybių pritaikytas sąlygas, kurios būtų grindžiamos įvertinamais ir patikrinamais rezultatais;
20. pažymi, kad atstatymo procesas turėtų būti grindžiamas socialinių ir aplinkos standartų griežtinimu ir atitikti ES acquis, todėl ragina Ukrainos valdžios institucijas savo darbo teisės aktus visiškai pritaikyti prie Tarptautinės darbo organizacijos nurodytų standartų;
21. palankiai vertina Lugano deklaracijoje nustatytą demokratinio dalyvavimo principą, pagal kurį reikalaujama, kad atkūrimo procesas būtų grindžiamas visos visuomenės, įskaitant Ukrainoje perkeltus ir į užsienį emigravusius asmenis, pastangomis, vietos savivalda ir veiksminga decentralizacija; taip pat sutinka su tuo, kad deklaracijoje remiamas įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir kad dėmesys skiriamas vientisumui, skaidrumui ir atskaitomybei, kurie yra esminiai principai, padedantys sėkmingai įgyvendinti nacionalinį atkūrimo ir vystymosi planą;