2022 12 30
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 498/9
30. mano, kad Viduržemio jūros regiono makroregioninėje strategijoje šie klausimai bus sprendžiami ne pakeičiant esamas strategijas, bet papildant jų veiksmus ir taip didinant jų poveikį, siekiant spręsti bendrus uždavinius, pavyzdžiui, kylančius kovojant su klimato kaita ir vykdant skaitmeninę transformaciją, paversti juos didelėmis darnaus vystymosi galimybėmis ir taip prisidėti prie teisingos ir įtraukios žaliosios pertvarkos naudojantis bendromis galimybėmis, ypatingą dėmesį skiriant žmogiškajam aspektui ir jaunimo galimybėms, tokiu būdu atveriant regiono ekonominį potencialą piliečių naudai;
31. pabrėžia, kad makroregioninė strategija, siekiant prasmingai išspręsti kylančius bendrus uždavinius, būtinai turi būti rengiama Viduržemio jūros baseino mastu ir apimti tris pabaseinius – vakarų, rytų bei Adrijos ir Jonijos jūrų.
Todėl ši strategija turi būti atvira visiems nuo pat jos pradžios ir ilgainiui turėtų apimti visą Viduržemio jūros baseiną trijuose krantuose;
32. ragina Viduržemio jūros makroregioninėje strategijoje, kaip ir bet kurioje kitoje jūrų makroregioninėje strategijoje, ypatingą dėmesį skirti salų teritorijoms pagal SESV 174 straipsnį; ragina sutelkti dėmesį į šių teritorijų ypatumus ir pažeidžiamumą užmezgant glaudesnę partnerystę su šiomis teritorijomis, valstybėmis narėmis ir Europos Sąjunga, imantis konkrečių ir suderintų veiksmų;
33. pažymi, kad ši regioninė integracija turi būti vykdoma žingsnis po žingsnio, remiantis savanorišku Viduržemio jūros regiono nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų požiūriu, atsižvelgiant į sunkumus, kuriuos kelia tam tikros nestabilios saugumo, politinės ir diplomatinės situacijos;
Pagrindiniai Viduržemio jūros regiono daugiapakopio valdymo principai 34. siūlo būsimos makroregioninės strategijos Viduržemio jūros regione valdymą visiškai susieti su daugiapakopio valdymo principu, pagal kurį valdyme dalyvautų Europos, nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijos, o taip pat atitinkamos jų asociacijos ir euroregionai;
35. mano, jog norint, kad Viduržemio jūros regiono makroregioninė strategija būtų veiksminga, ji turi būti grindžiama tvirta ir reprezentatyvia valdymo sistema, kurioje būtų: i) visuotinė politinio lygmens asamblėja, apimanti Europos, nacionalines ir regionų ir vietos valdžios institucijas ir jų atitinkamas asociacijas bei euroregionus, ii) vykdomoji taryba, vienijanti kiekvienos strategijoje atstovaujamos valstybės nacionalinio koordinavimo narius (nregionų ar nacionalinio lygmens) ir skatinanti regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese bei stebėtojus iš regionų ir vietos valdžios institucijų tinklų, jų atitinkamų asociacijų ir euroregionų, iii) teminės veiklos grupės, kad būtų rengiami ir įgyvendinami konkretūs bendradarbiavimo projektai, kuriems būtų sutelkti viešieji ir privatūs socialiniai ir ekonominiai subjektai, akademinė bendruomenė ir pilietinė visuomenė;
36. siūlo, remiantis gerąja WestMED praktika, nustatyti bendrą pirmininkavimą kasmetinės rotacijos tvarka, kurį kartu užtikrintų ES valstybės ir šalys partnerės, bendradarbiaujančios glaudžiai remiamos regionų ir vietos valdžios institucijoms atstovaujančių organizacijų.
Šis pirmininkavimas turėtų vykti įvertinant iš eilės pirmininkaujančias valstybes (buvusią / dabartinę / būsimą) ir išlaikant ES ir strategijoje dalyvaujančių šalių partnerių pusiausvyrą, kartu užsitikrinant regionų ir vietos valdžios institucijoms atstovaujančių organizacijų, kurios taip pat rotuotų tokiu pat pagrindu, paramą.
Tokia dinamika yra labai svarbi siekiant užtikrinti, kad bus atsižvelgta į įvairius makroregioninės strategijos valdymo organus ir jie bus susieti, ir tam, kad būtų nustatyta strateginė veiksmų kryptis parengiant metines darbo programas.
Techninis sekretoriatas (Viduržemio jūros makroregioninės strategijos sekretoriatas) turėtų koordinuoti ir remti šią strategiją;
37. siekiant užtikrinti suderinamumą su esamomis iniciatyvomis, siūlo, kad strategijos įgyvendinime dalyvautų pagrindinių tarptautinių ir Europos organizacijų ir iniciatyvų, pavyzdžiui, VJS, „MedCoopAlliance“ ir ARLEM, taip pat EUSAIR ir „WestMED“ atstovai; ETBG taip pat yra perspektyvios kaip daugiapakopio valdymo „laboratorijos“ naujosios Viduržemio jūros regiono darbotvarkės tikslams remti;
Į prioritetinius uždavinius orientuota makroregioninė strategija 38. mano, kad Viduržemio jūros regiono makroregioninė strategija turėtų būti skirta ribotam skaičiui bendrų uždavinių, kurie bus palaipsniui sprendžiami; pabrėžia, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka yra pagrindiniai iššūkiai, kuriuos reikėtų spręsti pirmiausia;