C 498/8
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 12 30
17. teigia, kad Viduržemio jūros makroregionas gali tapti koordinavimo priemone migracijos srautams valdyti, nes šių srautų poveikį ypač jaučia regionų ir vietos lygmens valdžios institucijos, kurių administruojamos teritorijos yra prie ES išorės sienų; 18. primena, kad atsižvelgiant į Rusijos išpuolį prieš Ukrainą, Viduržemio jūros regionas atlieka pagrindinį vaidmenį švelninant karo padarinius, priimant priverstinai perkeltus gyventojus ir kartu toliau deda pastangas, kad būtų užtikrinta taikos stiprinimo pažanga regiono pakrantės teritorijose; 19. atsižvelgdamas į šiuos iššūkius patvirtina, kad būtina labiau integruotai sujungti tris pakrantes, siekiant stiprinti sanglaudą, didinti regiono svarbą Europos ir pasaulio mastu bei jo inovacijų diegimo potencialą, taip pat prisidėti prie žmonių gerovės ir aplinkos išsaugojimo; 20. pripažįsta, kad šiame procese svarbų vaidmenį atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios labai susitelkusios įgyvendina iniciatyvas ir veikia tinkluose, pavyzdžiui, Viduržemio jūros sąjungoje (VJS), Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjoje (ARLEM) ir Viduržemio jūros regiono bendradarbiavimo aljanse („MedCoopAlliance“), taip pat Europos periferinių jūrų regionų konferencijos Viduržemio jūros regiono šalių komisijoje (CPMR); 21. atkreipia dėmesį, kad visos problemos, su kuriomis susiduria Viduržemio jūros regionas (klimato kaita, erozija, dykumėjimas, tarša plastiku, migracija, perteklinis turizmas ir t. t.), koncentruojasi salynuose ir salose, todėl jos yra idealios bandomosios teritorijos integruotai tvaraus vystymosi politikai Viduržemio jūros regione įgyvendinti, ir ragina Europos Komisiją toliau įgyvendinti baseinui pritaikytą salų strategiją; 22. pritaria Europos Komisijai, kad Europos žaliojo kurso tikslai turi būti įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis, kurios susiduria su tais pačiais klimato ir aplinkosaugos iššūkiais; 23. atkreipia dėmesį į tai, kad trijų pakrančių vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant klimato kaitos poveikio klausimus, paragino priimti „Viduržemio jūros žaliąjį kursą“ (5); 24. pripažįsta svarbų vietos valdžios institucijų vaidmenį, kurį jos atlieka (privalo atlikti) kaip regionų ir valstybių sąjungininkės įgyvendinant pasaulines ir regionines darbotvarkes; 25. taip pat pabrėžia, kad makroregioninė strategija, kuria skatinama stiprinti politinį dialogą, yra labai svarbi įgyvendinant naująją Viduržemio jūros regiono darbotvarkę, kaip išdėstyta Europos Komisijos 2021 m. vasario mėn. komunikate „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis“ (6); Viso Viduržemio jūros baseino integruotos strategijos kūrimas 26. vertina teigiamus rezultatus ir tvirtesnį bendradarbiavimą, kuriems sąlygas sudarė Viduržemio jūros regiono suinteresuotųjų subjektų, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų, įsipareigojimai; ragina šiuos suinteresuotuosius subjektus, ypač vietos ir regionų valdžios institucijas, stiprinti šį bendradarbiavimą, kad būtų parengtos sąlygos makroregioninei Viduržemio jūros regiono strategijai sukurti; 27. džiaugiasi, kad padaryta didelė pažanga siekiant integracijos Viduržemio jūros regione, pasitelkiant Adrijos ir Jonijos jūrų regiono makroregioninę strategiją (EUSAIR) ir jūros baseino strategiją „WestMED“; 28. primygtinai ragina Europos Komisiją toliau siekti iniciatyvos „WestMED“ pažangos, suteikiant jai išteklių, sukuriant tvirtą struktūrą ir ilgalaikę konsolidavimo strategiją, palengvinančią makroregioninę integraciją vakariniame Viduržemio jūros regione; 29. pabrėžia, kad reikia geriau koordinuoti dabartines bendradarbiavimo iniciatyvas ir programas ir pagrindinius subjektus visoje daugiapakopio valdymo struktūroje, kad nesusilpnėtų pastangos ir poveikis.
Todėl būtina pagaliau sukurti Viduržemio jūros regiono teritorijoms skirtą veiklos priemonę, leidžiančią joms parengti ir įgyvendinti integruotą strategiją, konkretų veiksmų planą ir bendrus projektus, atsižvelgiant į bendrus prioritetus, kuriuos nustatė dabartinės institucinės bendradarbiavimo sistemos, pavyzdžiui, VJS, ARLEM ir kt., ir tokias iniciatyvas kaip „MedCoopAlliance“ arba BLUEMED;
(5) (6)
Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėjos (ARLEM) plenarinis posėdis, 2020 m. sausio 23 d. JOIN(2021) 2 final.
Taip pat žr.
Regionų komiteto nuomonę „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis.
Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“ (OL C 440, 2021 10 29, p. 19).