2022.12.30.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 498/49
... és a régiókkal és a területi önkormányzatokkal kialakult valódi bizalmi partnerségen alapul...
47. megállapítja, hogy a 2021–2027-es kohéziós politikában bizonyos fokú központosítás észlelhető, valamint hogy háttérbe szorult a partnerség elve és a regionális önkormányzatok szerepe a beruházási igények operatív programok keretében történő meghatározásában; 48. pozitívan fogadja a kohéziós jelentésben kifejtett, a többszintű kormányzás és a partnerség elvének megerősítésére irányuló szándékot; 49. támogatja a közelmúltban e tekintetben indított kezdeményezést az európai gyakorlati közösség 2021–2027 közötti időszakra történő létrehozására vonatkozóan, amelynek észrevehető javulást kell eredményeznie a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódex tekintetében; 50. hangsúlyozza a kohéziós politika egyedi megközelítését, amelyben az esb-alapok operatív programjai a helyi szinten megállapított területi igények elemzésén alapulnak és egy teljes mértékben demokratikus és részvételi folyamatot követnek, ellentétben a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz által támogatott nemzeti gazdaságélénkítő tervekkel, amelyek nagyrészt a régiók bevonása nélkül lettek kidolgozva; 51. kéri ezért az Európai Bizottságot, hogy ismerje el a régiók strukturális és beruházási alapok irányításában betöltött szerepét, valamint erősítse meg a partnerséggel kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseket, különösen a 2027 utáni időszakra vonatkozóan; A kohéziós politika mint a demográfiai hanyatlás visszafordításának eszköze a szárazföldi, vidéki és hegyvidéki területeken 52. aggodalmát fejezi ki a népesség fokozatos elöregedése, a születések számának csökkenése és a szárazföldi területek, különösen a vidéki és hegyvidéki területek elnéptelenedése miatt; 53. megállapítja, hogy a gazdasági és társadalmi zavarok – legutóbb a Covid19-világjárvány és az ukrajnai konfliktus okozta zavarok – befolyással vannak a fiatalok jövőbeli kilátásaira; 54. kiemeli egy uniós demográfiai stratégia meghatározásának fontosságát, figyelembe véve különösen az Unión belüli legális bevándorlási áramlások által kínált lehetőségeket; ugyanakkor megerősítve az illegális bevándorlással kapcsolatos koordinációt, valamint támogatást és védelmet nyújtva a menekülteknek; Az állandó földrajzi hátrányokkal küzdő régiókra fordított különös figyelem 55. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a kohéziós jelentés csak felületes figyelmet fordít az állandó földrajzi hátrányokkal küzdő régiók és a legkülső régiók előtt álló kihívásokra; 56. kéri, hogy a kohéziós politika jövőjét érintő valamennyi reformtervezetben fordítsanak különös figyelmet az EUMSZ 174. cikkében meghatározott állandó földrajzi hátrányokkal küzdő régiókra, különösen a szigeti, gyéren lakott, határokon átnyúló és hegyvidéki régiókra, valamint a legkülső régiókra; 57. hangsúlyozza az Európai Parlamentben a szigetek kohéziójának kérdésében végzett fontos munkát, és elismeri az európai szigetekre vonatkozó paktum jelentőségét; 58. a vidéki térségek tekintetében üdvözli, hogy a kohéziós jelentés elismeri, hogy a demográfiai változások potenciálisan negatív hatással lehetnek az európai kohézióra; emiatt kéri, hogy az Európai Bizottság a harmonikus területfejlesztés érdekében erősítse meg a jövőben a kohéziós politika és a KAP-stratégiai tervek támogatását és eszközeit, különösen minimális küszöbértékek révén – figyelembe véve a vidéki térségek népesség- és területarányát az EU egészéhez viszonyítva – a 174. cikkben elismert területekre és a városi és vidéki területek közötti együttműködésre vonatkozóan, melyek mindegyike komparatív és kiegészítő előnyöket nyújt; 59. ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a jólét és az előnyök adott területen belüli elosztása, valamint a városi és vidéki területek közötti hatékonyabb kapcsolatok megteremtése révén a nagyvárosi területek pozitív szerepet játszanak a koherens fejlődés biztosításában.
Megismétli, hogy az egy főre jutó GDP nem ad teljes képet a szóban forgó területek fejlettségi szintjéről, és javasolja a társadalmi fejlődés indexe módszertanának alkalmazását azon legsürgetőbb kihívások azonosítására, amelyeket a nagyvárosi területeken a kohéziós politika forrásaiból kell finanszírozni (2);
(2)
A Régiók Bizottsága véleménye: „A nagyvárosi régiók előtt álló kihívások és helyzetük a 2020 utáni időszakra vonatkozó jövőbeli kohéziós politikában” (HL C 79., 2020.3.10., 8. o.).